natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When such events cause damage to agricultural production or to the means of agricultural production of a value greater than 20 % of normal production in less-favoured areas and greater than 30 % in other areas, the Commission treats the events as natural disasters and authorises the granting of aid to farmers, designed to offset the losses concerned under Article 87(3)(c) of the Treaty.
Kui sellised sündmused põhjustavad põllumajanduslikule tootmisele või põllumajandusliku tootmise vahenditele kahju rohkem kui 20 % ulatuses vähemsoodsates piirkondades ja rohkem kui 30 % ulatuses teistes piirkondades, võrdsustab komisjon need loodusõnnetusega ja lubab eraldada põllumajandustootjatele abi nende kaotuste korvamiseks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel.
In general, drought may in fact be put on the same footing as a natural disaster, as happened in the case of Decision No 331/02 [32] because the damage sustained by farmers or producer organisations exceeded a certain threshold.
Üldiselt võib põua tõepoolest võrdsustada loodusõnnetusega tulenevalt põllumajandustootjate või tootjaorganisatsioonide kantud kahju ulatusest, nagu on tehtud otsuses N 331/02 [32].
As pointed out in its letter initiating the investigation procedure, the Commission has, however, always considered that the provisions of point 11.3 of the Guidelines were not applicable to agricultural processing undertakings that, in its view, enjoy a degree of flexibility in the management of their supplies.
Kuid nagu osutatud menetluse algatamise kirjas, on komisjon alati leidnud, et suuniste punkt 11.3 ei ole kohaldatav põllumajandustööstuslikele töötlemisrajatistele, millel on komisjoni arvates piisavalt paindlikud võimalused tooraine hankimiseks.
This may of course result in additional raw material costs and/or a loss of profitability, but seems not to warrant the direct application of the rules applicable to agricultural production.
Sellega võivad muidugi kaasneda täiendavad toorainekulud ja/või väiksem kasumlikkus, kuid see ei tundu õigustavat põllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavate meetmete otsest kohaldamist.
This approach, referred to in point 11.3.8 of the Guidelines, was also confirmed in a recent judgment of the Court of First Instance [33].
Selline lähenemine, mida on kasutatud ka suuniste punktis 11.3.8, leidis hiljuti kinnitust Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu otsuses [33].
According, then, to point 11.3 of the agricultural Guidelines, aid designed to compensate agricultural processing undertakings from losses resulting from adverse weather conditions is incompatible with the common market.
Sellest tulenevalt välistab suuniste punkt 11.3, et abi põllumajandustööstuslikule töötlemisrajatisele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kaotuste korvamiseks oleks ühisturuga kokkusobiv.
The first series of decisions referred to cannot be considered to be comparable as they refer to occurrences characterised in themselves as natural disasters (aid N 729/02 [34] refers to compensation following flooding in the south-east of France) or exceptional occurrences (aid N 83/2000 [35] relates to dioxin contamination in Belgium, aid N 185/2000 [36] makes good the damage following the proliferation of algae in the Adriatic in Italy and aid N 657/02 [37] relates to the Belgian forestry sector, damaged by an exceptional proliferation of bark beetles and fungi).
Esimesena loetletud otsuseid ei saa pidada võrreldavaks, sest need käsitlevad sündmusi, mis kvalifitseeruvad iseenesest loodusõnnetusteks (abi N 729/02 [34] hõlmab üleujutuste tagajärgede hüvitamist Kagu-Prantsusmaal) või erakorralisteks sündmusteks (abi N 83/2000 [35] hõlmab dioksiinimürgitust Belgias, juhtum N 185/2000 [36] hüvitas kahju, mis oli tingitud vetikate vohamisest Aadria meres Itaalias, ja juhtum N 657/02 [37] hõlmab Belgia metsandussektori kantud kahju kooreüraskite ja seente erakorralise paljunemise tõttu).
As indicated previously, drought cannot in itself be characterised as a natural disaster or exceptional occurrence and, as a result, the decisions cited cannot be considered as precedents similar to the case in question.
Nagu eespool osutatud, ei saa põuda pidada iseenesest loodusõnnetuseks ega erakorraliseks sündmuseks, mistõttu osutatud otsuseid ei saa pidada kõnealuse juhtumiga sarnasteks pretsedentideks.
The Italian authorities had also referred to decisions N 745/2000–C 4/01 [38] and N 331/02 [39].
Itaalia ametiasutused nimetasid ka otsuseid N 745/2000–C 4/01 [38] ja N 331/02 [39].
In these two cases, the Commission concluded that drought could be likened to a natural disaster because of the threshold of damage exceeded.
Mõlemal juhul leidis komisjon, et põua võib võrdsustada loodusõnnetusega tulenevalt tekitatud kahju ulatusest.
In both cases, the aid was granted to primary producers and to ‘consorzi di bonifica’ (land reclamation consortia).
Mõlemal juhul eraldati abi põllumajandussaaduste tootjatele ja consorzi di bonifica’dele (maaparandusühistud).
The Commission concluded that the agricultural Guidelines did not apply to these ‘consorzi di bonifica’ because of the fact that water is not a product that comes under Annex I of the Treaty.
Consorzi di bonifica’de osas jõudis komisjon järeldusele, et nende suhtes ei saa kohaldada põllumajandussektori suuniseid, sest vesi ei ole asutamislepingu I lisas loetletud toode.
However, these ‘consorzi di bonifica’ cannot be likened to normal undertakings, as is the case with the refinery in question.
Consorzi di bonifica’sid ei saa siiski erinevalt kõnealusest suhkrutööstusest võrdsustada tavaliste äriühingutega.
The ‘consorzi di bonifica’ are autonomous public undertakings that manage drainage areas.
Consorzi di bonifica on iseseisvad avalik-õiguslikud äriühingud, mis haldavad põuaseid piirkondi.
In exchange, they receive payments from farmers for the irrigation water provided.
Põllumajandustootjad maksavad neile kastmisvee eest.
This difference between the ‘consorzi di bonifica’ and undertakings for processing or marketing agricultural products has also been confirmed by the fact that, in the aforesaid case N 745/2000–C 4/01, the Commission decided to initiate the investigative procedure for the portion of the aid concerning undertakings and cooperatives active in the processing and marketing of agricultural products while indicating that, in application of the agricultural Guidelines, aid to these processing undertakings could not be approved.
Seda erinevust consorzi di bonifica’de ja põllumajandussaaduste töötlemis- või turustamisettevõtjate vahel kinnitab ka asjaolu, et eespool osutatud juhtumil N 745/2000–C 4/01 otsustas komisjon algatada menetluse selle osa suhtes abist, mis oli määratud põllumajandussaadusi töötlevatele ja turustavatele äriühingutele ja kooperatiividele, osutades, et põllumajandussektori suuniste alusel ei saa neile töötlemisettevõtetele antavat abi heaks kiita.
Notification having subsequently been withdrawn, no final decision was taken where this case was concerned.
Kuna abiteatis võeti seejärel tagasi, ei ole selle juhtumi kohta lõplikku otsust tehtud.
With regard to the refinery’s difficulty in obtaining supplies from elsewhere, the Italian authorities put forward arguments aimed at demonstrating the inherent difficulties faced by every refinery in obtaining supplies from a sugar beet production basin different from its own because of a contract system linking the sugar beet producers to the refineries, because of the island location of the refinery concerned and because of the short period for which sugar beet can be preserved.
Seoses suhkrutööstuse raskustega mujalt tooraine hankimisega püüdsid Itaalia ametiasutused näidata, et kõigil rafineerimistehastel on raske hankida toorainet teistest suhkrupeedi tootmise piirkondadest, sest suhkrupeeditootjate ja rafineerimistehaste vahel kehtib spetsiaalne lepingute süsteem, kõnealune suhkrutööstus asub saarel ja suhkrupeedil on lühike säilivusaeg.
The fact that it is impossible for refineries to obtain supplies from elsewhere is a result, however, of Regulation (EC) No 1260/2001 which introduced a system of contracts between sugar beet producers and refineries.
Raskused mujalt tooraine hankimisega tulenevad siiski määrusest (EÜ) nr 1260/2001, millega on kehtestatud suhkrupeeditootjate ja rafineerimistehaste vaheline lepingute süsteem.
The Italian authorities have themselves pointed out that, in normal conditions, it is not possible to obtain supplies from other sugar beet production basins intended for other undertakings without causing these other undertakings’ final production to fall and therefore preventing them from achieving their quotas.
Itaalia ametiasutused osutasid ise, et normaalsetes tingimustes ei ole võimalik saada toorainet teistest suhkrupeedi tootmise piirkondadest, mis on seotud teiste ettevõtjatega, ilma et nende ettevõtjate suhkrutoodang langeks ning nende kvoot täitmata jääks.
The authorities have therefore indicated that, in general, it is not often that a refinery is able to obtain supplies from production basins other than its usual ones.
Nad osutasid seega, et üldiselt on rafineerimistehasel harva võimalik saada toorainet mujalt kui oma tavapärasest tootmispiirkonnast.
Because of the aforesaid Regulation (EC) No 1260/2001, any refinery, whatever its location, has the inherent inflexibility invoked as an argument by Italy.
Ettevõtjate vähene paindlikkus, mille Itaalia tõi põhjenduseks, on seega omane kõigile suhkrutööstustele tulenevalt eespool osutatud määrusest (EÜ) nr 1260/2001, olenemata tööstuse asukohast.
Such an argument would thus apply to all processing undertakings whose link with producers is an integral part of the organisation of the market in which they are active.
Sama argument kehtiks seega kõigi töötlemisettevõtjate puhul, kelle seos tootjatega tuleneb selle turu korraldusest, kus nad tegutsevad.
Acceptance of this argument would go against a strict interpretation of the agricultural Guidelines — a strict interpretation that does need, moreover, to be applied since we are concerned here with an exception to the general rule concerning the incompatibility of aid.
Selle argumendi aktsepteerimine oleks vastuolus põllumajandussektori suuniste kitsendatud tõlgendusega, millest ei saa aga loobuda, kuna tegemist on erandiga riigiabi kokkusobimatuse üldreeglist.
The Italian authorities had also referred to point 3.4 of the aforesaid agricultural Guidelines as the legal basis for the aid.
Itaalia ametiasutused viitasid abi õigusliku alusena ka eespool osutatud põllumajandussektori suuniste punktile 3.4.
In applying this point, the Commission will assess any aid measures that are not covered by the agricultural Guidelines on a case-by-case basis, taking account of the principles set out in Articles 87, 88 and 89 of the Treaty and of the Community’s common agricultural and rural development policies.
Selle punkti kohaselt peab komisjon uurima ükshaaval kõiki abimeetmeid, mis ei ole suunistega kaetud, võttes arvesse asutamislepingu artiklite 87, 88 ja 89 põhimõtteid, ühist põllumajanduspoliitikat ja ühenduse maaelu arengu poliitikat.
As indicated in the previous paragraphs, the aid measures concerned (aid to processing undertakings designed to make good the losses sustained due to adverse weather conditions) are specifically covered by point 11.3 of the Guidelines. These exclude such undertakings from the benefit of aid, with the result that point 3.4 does not apply.
Nagu eelnevates põhjendustes öeldud, on kõnealused abimeetmed (abi töötlemisettevõtetele halbade ilmastikutingimuste tekitatud kahju korvamiseks) kaetud suuniste punktiga 11.3, mis need välistab, mistõttu punkti 3.4 ei saa kohaldada.
Concerned not to leave any avenue unexplored, the Commission has examined whether the guidelines for rescuing and restructuring firms in difficulty might not be applicable to the case in question.
Ammendavuse huvides uurib komisjon, kas käesoleva juhtumi suhtes saab kohaldada raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid.
The first condition to be fulfilled by an undertaking if it is to benefit from rescuing or restructuring aid is that it should be considered as being in difficulty within the meaning of the guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty [40].
Esimene tingimus päästmis- või ümberkorraldamisabi saamiseks on see, et äriühingut saaks pidada raskustes olevaks raskustes olevate äriühingute päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses [40].
It is not apparent from the information held by the Commission that the undertaking was in difficulty within the meaning of the above-mentioned guidelines when the aid was notified.
Komisjoni valduses olevast teabest ei ilmne, et äriühing oleks abist teatamise ajal olnud raskustes eespool osutatud suuniste tähenduses.
The only known indication that it might have been so is the fact that it needed to be recapitalised because of a large trading deficit in 2003.
Ainuke teadaolev viide raskustele on see, et 2003. aasta suure passiva tõttu oli vajalik äriühingu rekapitaliseerimine.
The private shareholders intervened to recapitalise the company in December 2003, thereby making any public support for its restructuring superfluous.
Eraaktsionärid rekapitaliseerisid äriühingu 2003. aasta detsembris, mistõttu muutus igasugune riiklik toetus ümberkorraldamiseks tarbetuks.
Moreover, the company had already received restructuring aid, approved by the Commission in 1999 [41].
Peale selle on äriühing juba saanud ümberkorraldamisabi, mille komisjon kiitis heaks 1999. aastal [41].
Since fewer than 10 years have elapsed since the end of the restructuring period, no new restructuring aid can be granted because of the ‘one time, last time’ principle referred to in point 3.2.3 of the guidelines on rescuing and restructuring.
Kuna ümberkorraldamisperioodi lõpust on möödunud vähem kui kümme aastat, ei saa päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punktis 3.2.3 käsitletud ühekordse abi tingimuse tõttu uut ümberkorraldamisabi anda.
In any case, the Commission wishes to point out that it is up to the Member State concerned to fulfil the duty of cooperation it has towards the Commission by providing all the elements required for the Commission to be able to check that all the conditions of the derogation from which it is asking to benefit have been met [42].
Igal juhul rõhutab komisjon, et selleks, et täita oma kohustust komisjoniga koostööd teha, peab asjaomane liikmesriik esitama kogu teabe, mis võimaldab komisjonil kontrollida, kas seda erandit lubavad tingimused, millest lähtudes ta abisaamist taotleb, on täidetud [42].
In the case in question, the Italian authorities have never called for the guidelines on rescuing and restructuring to be applied nor supplied any document enabling the Commission to assess the data in the light of these guidelines, and this in spite of the information provided by the Commission in recital 44 of the decision to initiate the investigative procedure.
Antud juhtumil ei ole Itaalia ametiasutused taotlenud päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste kohaldamist ega esitanud ühtegi dokumenti, mis võimaldaks komisjonil andmeid nende suuniste valguses uurida, seda vaatamata komisjoni sellekohastele viidetele algatamisotsuse punktis 44.
Other doubts expressed by the Commission when the procedure was initiated
Muud kahtlused, mida komisjon menetlust algatades väljendas
The data held by the Commission when the procedure was initiated seemed to indicate that Sadam ISZ and the companies to which Sadam ISZ directly or indirectly belonged — in particular, SAM and FINBIETICOLA Spa — would have been in a position to cope with the fall in Sadam ISZ’s profitability.
Menetluse algatamise ajal komisjoni käsutuses olnud andmed näisid viitavat sellele, et äriühing Sadam ISZ ja äriühingud – täpsemalt SAM ja FINBIETICOLA SpA –, millele see otseselt või kaudselt kuulus, oleksid suutnud tehase kasumlikkuse vähenemist ise kanda.
Sadam ISZ having passed entirely under the control of Eridania Sadam during the procedure, the Commission notes that the lead company has been in a position to honour its obligations towards the controlled company, enabling it to pursue its activity, partly because of the considerable investment made within the framework of the restructuring plan launched in 1999-2000 and of the recapitalisation that took place in 2003-2004.
Kuna äriühing Sadam ISZ läks menetluse ajal täielikult kontserni Eridiana Sadam kontrolli alla, märgib komisjon, et omanikfirma oli suuteline täitma oma kohustusi kontrollitava äriühingu suhtes, võimaldades sel tegutsemist jätkata, seda ka arvestades 1999–2000 käivitatud ümberkorraldamiskava käigus tehtud märkimisväärseid investeeringuid ning 2003–2004 toimunud rekapitaliseerimist.
As indicated in recital 75, the undertaking seems not, therefore, to be in difficulty, meaning that the guidelines on rescuing and restructuring are not applicable.
Seega, nagu osutatud põhjenduses 75, ei näi äriühing olevat raskustes, mis välistab päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste kohaldamise.
The decision to initiate the procedure also stated, as a subsidiary point, that, even if it were deemed acceptable (quod non, at this stage of the procedure) to apply the compensation principle described in point 11.3 of the Guidelines to Sadam ISZ, the reference period chosen by the Italian authorities for calculating the aid would be wrong.
Menetluse algatamise otsuses mainiti kõrvalmärkusena ka seda, et isegi kui suuniste punktis 11.3 sätestatud hüvituspõhimõtte kohaldamist äriühingu Sadam ISZ suhtes saaks pidada vastuvõetavaks (mida menetluse praeguses etapis teha ei saa), oleks Itaalia ametiasutuste poolt abi arvestamiseks valitud võrdlusperiood ekslik.
Since it was not deemed acceptable, for the reasons explained above, to apply point 11.3 of the Guidelines, there is no reason for examining this last doubt raised when the decision was taken to initiate the procedure.
Kuna suuniste punkti 11.3 kohaldamiseks ei leitud eeltoodud põhjustel alust, ei ole vajadust seda menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlust uurida.
In view of the foregoing considerations, the Commission considers that the State aid of EUR 3,5 million that Italy is considering granting to the Villasor sugar refinery belonging to Sadam ISZ is not compatible with the common market,
Arvestades eeltoodud kaalutlusi, leiab komisjon, et 3500000 euro suurune riigiabi, mida Itaalia kavatseb anda äriühingule Sadam ISZ kuuluvale Villasori suhkrutööstusele, ei ole ühisturuga kokkusobiv,
The State aid of EUR 3,5 million that Italy is considering granting to the Villasor sugar refinery belonging to Sadam ISZ is not compatible with the common market.
3500000 euro suurune riigiabi, mida Itaalia kavatseb anda äriühingule Sadam ISZ kuuluvale Villasori suhkrutööstusele, ei ole ühisturuga kokkusobiv.
Accordingly, the granting of the aid is not authorised.
Kõnealuse abi andmine ei ole seega lubatud.
OJ C 51, 1.3.2005, p. 9.
ELT C 51, 1.3.2005, lk 9.
The Commission authorised the granting of aid (aid N 745/2000 and aid N 331/02) to Sardinian agricultural producers under point 11.3 of the Community guidelines for State aid in the agriculture sector (OJ C 28, 1.2.2000, p. 2) for the losses they sustained following the drought concerned.
Komisjon lubas ühenduse suuniste riigiabi kohta põllumajandussektoris (EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2) punkti 11.3 alusel anda Sardiinia põllumajandustootjatele abi sellest põuast tingitud kahjude korvamiseks (abimeetmed N 745/2000 ja N 331/02).
The competent authorities sent the Commission the balance sheet and their estimate of the value of the loss by letter dated 27 November 2003.
Ametiasutused edastasid bilansi ja oma hinnangu kahjusumma kohta komisjonile 27. novembri 2003. aasta kirjaga.
The competent authorities deducted a rate of 27,2 % for depreciation for 2000-2002, equivalent to the percentage of aid received by Sadam Spa as State aid in relation to the investment made in restructuring the Villasor processing facility.
Ametiasutused said aastate 2000-2002 amortisatsioonimääraks 27,2 %, mis vastab riigiabi määrale, mille Sadam SpA sai investeeringuteks Villasori töötlemistehase ümberstruktureerimisse.
State aid N 157/99, decision (2000) D/103781, 19 May 2000 (OJ C 175, 24.6.2000, p. 20).
Riigiabi N 157/99, otsus (2000) D/103781, 19. mai 2000 (EÜT C 175, 24.6.2000, lk 20).
For the complete reference period, the total fixed costs were EUR 15762413,37 and total sugar production was 94609 tonnes (15762413,37/94609 = EUR 166,61/tonne).
Terve võrdlusperioodi püsikulude kogusumma on 15762413,37 eurot ning suhkrutoodangu kogumaht 94609 tonni (15762413,37: 94609 = 166,61 eurot/t).
In 2001, fixed costs amounted to EUR 5760061,14 and sugar production to 20004 tonnes (5760061,14/20004 = EUR 287,95/tonne).
aastal olid püsikulud 5760061,14 eurot ja suhkrutoodang 20004 tonni (5760061,14: 20004 = 287,95 eurot/t).
In 2002, fixed costs amounted to EUR 6265000,70 and sugar production to 11007 tonnes (6265000,70/11007 = EUR 569,18/tonne).
aastal olid püsikulud 6265000,70 eurot ja suhkrutoodang 11007 tonni (6265000,70: 11007 = 569,18 eurot/t).
In 2001 (287,95 – 166,61) = EUR 121,34/tonne in 2002 (569,18 – 166,61) = EUR 402,58/tonne.
aastal (287,95 – 166,61) = 121,34 eurot/t ja 2002. aastal (569,18 – 166,61) = 402,58 eurot/t.
In 2001 (121,34 × 20004) = EUR 2427278 in 2002 (EUR 402,58 × 11007 tonnes) = EUR 4434170.
aastal (121,34 × 20004) = 2427278 eurot, 2002. aastal (402,58 eurot × 11007 t) = 4434170 eurot.
The SAR is Sardinia’s public agro-meteorological service.
SAR on riiklik Sardiinia agrometeoroloogiajaam.
OJ C 28, 1.2.2000, p. 1.
EÜT C 28, 1.2.2000, lk 1.
In this connection they cite the Commission decision of 5 December 2000, taken within the framework of State aid N 185/2000 (OJ C 19, 20.1.2001, p. 6).
Nad viitavad komisjoni 5. detsembri 2000. aasta otsusele riigiabi N 185/2000 kohta (EÜT C 19, 20.1.2001, lk 6).
In this case, the Commission had considered the compensation paid to shellfish-cleaning enterprises following the mucilage pollution in 1997 to be compatible with Article 87(2)(b) of the Treaty.
Selle juhtumi puhul hindas komisjon asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktiga b kokkusobivaks hüvitised karpide puhastamisega tegelevatele ettevõtjatele pärast taimeliimiga saastumist 1997. aastal.
At the time of the notification, the market was governed by Council Regulation (EC) No 1260/2001 of 19 June 2001 on the common organisation of the markets in the sugar sector (OJ L 178, 30.6.2001, p. 1).
Abist teatamise ajal oli turg reguleeritud nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1).
SAM srl is a company controlled by Sadam Spa.
SAM srl on Sadam SpA kontrollitav äriühing.
The Sadam group accounts for 35 % of Italian sugar production.
Kontsern Sadam toodab 35 % kogu riigi suhkrutoodangust.
FINBIETICOLA Spa’s particular task is to play a part in those Italian sugar manufacturers in which it holds shares.
FINBIETICOLA SpA tegevusalaks on osalemine Itaalia suhkrutööstustes, mille aktsiakapitalis tal on osalusi.
Letter dated 31 March 2005.
31. märtsi 2005. aasta kiri.
Letter dated 10 December 2004.
10. detsembri 2004. aasta kiri.
Fax dated 7 March 2005.
7. märtsi 2005. aasta faks.
See point 38 of the letter initiating the investigation procedure.
Vt menetluse algatamise kirja punkt 38.
See State aid N 661/01, decision (2003) C/130, 13 February 2003 (OJ C 68, 21.3.2003, p. 17).
Vt riigiabi N 661/01, otsus K(2003) 130, 13. veebruar 2003 (ELT C 68, 21.3.2003, lk 17).
European Court of Justice, Judgment of 17 September 1980, Case C-730/79 [1980] ECR 2671, paragraphs 11 and 12.
Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas C-730/79 (EKL 1980, lk 2671, punktid 11 ja 12).
Court of Justice, Judgment of 21 March 1990, Case-142/87 [1990] ECR I-959, paragraph 43, and Judgment of 14 September 1994, joined cases C-278/92 and C-80/92 [1994] ECR I-4103, paragraphs 40 to 42.
Euroopa Kohtu 21. märtsi 1990. aasta otsus kohtuasjas C-142/87 (EKL 1990, lk I-959, punkt 43) ja 14. septembri 1994. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-278/92 ja C-280/92 (EKL 1994, lk I-4103, punktid 40–42).
Intra-Community trade is important in the sugar sector.
Liikmesriikidevaheline kaubandus suhkrusektoris on intensiivne.