natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Depending on the PPAs, these additional fees can be bonus/malus fees applied as an incentive for the power generators to operate in accordance with the lowest cost principle, and supplementary fees for maintaining generating reserves, rescheduling maintenance at MVM's request, increasing load in peak periods and minimising load below that contracted during the minimum demand period, etc. The periodical (annual, quarterly, monthly) changes of capacity fees depend on a number of factors: activation of implemented retrofit projects, various interest categories, foreign exchange rates, inflation indices, etc. The capacity fee and the supplementary fees also cover the system services (covered by the PPA).
Sõltuvalt elektrienergia ostulepingust võivad täiendavateks tasudeks olla bonus-malus tasud, mida rakendatakse selleks, et õhutada elektritootjaid tegutsema vastavalt madalaima omahinna põhimõttele, ja lisatasud tootmisreservi hoidmise eest, MVMi taotlusel hooldustööde ajakava muutmise eest, koormuse suurendamise eest tipptundidel ja koormuse vähendamise eest väiksema nõudluse perioodil alla lepingus ette nähtud piirmäära jne. Perioodilised (kord aastas, kvartalis, kuus) muutused võimsustasus sõltuvad mitmest asjaolust: rakendatud moderniseerimisprojektide käivitamine, erinevad intressiliigid, välisvaluuta vahetuskursid, inflatsiooninäitajad jne. Võimsustasu ja täiendavad tasud hõlmavad ka (elektrienergia ostulepingus ette nähtud) süsteemiteenuseid.
Essentially, electricity fees are related to fuel costs and specific fuel heat utilisations (fajlagos tüzelőhő felhasználása).
Energiatasud on põhimõtteliselt seotud kütusehindade ja konkreetse kütuse kütteväärtusega (fajlagos tüzelőhő felhasználása).
They are calculated on the basis of the principle of pass-through of the variable costs.
Need arvutatakse jooksvate muutuvkulude alusel.
It must be noted that the definition of the covered cost categories was not necessarily identical in the price regulation before 1 January 2004 and in the PPAs.
Tuleb märkida, et enne 1. jaanuari 2004 kehtinud hinnaregulatsioonis ja elektrienergia ostulepingutes ei kasutatud tingimata ühesugust kululiikide määratlust.
Hungary's submissions [23] show that, for example, the capacity fee of […] and Dunament power plants were higher in their PPA than under price regulation.
Ungari märkustest [23] nähtub, et näiteks […] ja Dunamenti elektrijaama võimsustasud olid nendega sõlmitud elektrienergia ostulepingutes kõrgemad kui vastavalt hinnaregulatsioonile.
This was because these PPAs took retrofitting into account, thereby leading to higher fixed costs.
Põhjuseks oli asjaolu, et nimetatud elektrienergia ostulepingutes oli arvesse võetud moderniseerimist, mis suurendas püsikulusid.
These higher fixed costs appeared gradually (following the gradual retrofitting) in higher capacity fees under the PPAs than under price regulation.
Kõnealused suuremad püsikulud kajastusid järkjärgult (vastavalt järkjärgulisele moderniseerimisele) võimsustasudes, mis olid elektrienergia ostulepingute kohaselt kõrgemad kui vastavalt hinnaregulatsioonile.
Other differences due to bilateral negotiations between MVM and the generators could also be observed between regulated prices and PPA prices.
Reguleeritud hindade ja elektrienergia ostulepingus sätestatud hindade vahel esines ka muid erinevusi, mis tulenesid MVMi ja elektritootjate vahelistest kahepoolsetest läbirääkimistest.
Notwithstanding such differences, in Hungary's submissions of 20 October 2004 and 20 July 2005 each power plant under PPA confirmed that the price calculation method as well as the cost categories applied after the end of price regulation were largely similar to those applied by the Hungarian Energy Office before that date.
Sellistest erinevustest hoolimata kinnitasid Ungari 20. oktoobri 2004. aasta ja 20. juuli 2005. aasta märkustes kõik elektrienergia ostulepingu sõlminud elektrijaamad, et hindade arvutamise meetod ja pärast hindade reguleerimise lõppu kohaldatud kulukategooriad olid üldiselt samad, mida Ungari Energiaamet kohaldas enne nimetatud kuupäeva.
The prices under the PPAs applied after 1 January 2004 thus remained based on the calculation of justified (fixed and variable) costs + profit.
Elektrienergia ostulepingutes sätestatud hinnad, mida kohaldati pärast 1. jaanuari 2004, arvutati seega jätkuvalt põhjendatud (püsi- ja muutuv)kulude ning kasumi alusel.
It follows from the above that although price regulation ended on 31 December 2003, prices were not genuinely liberalised as the wholesale pricing of electricity remained driven by the principle of return on investments enshrined in the PPAs [24].
Eeltoodust nähtub, et kuigi hindade reguleerimine lõppes 31. detsembril 2003, hindu tegelikult ei liberaliseeritud, sest elektritootjad jätkasid hindade määramist elektrienergia ostulepingutes sätestatud investeeringutasuvuse põhimõtte kohaselt [24].
On 6 February 2006, the Hungarian Parliament adopted Act XXXV of 2006 [25] which reinstated governmental price regulation for the electricity sold to MVM under the PPAs.
veebruaril 2006 võttis Ungari parlament vastu 2006. aasta seaduse XXXV, [25] millega taastati MVMile elektrienergia ostulepingute alusel müüdava elektri hinna riiklik reguleerimine.
As of 1 January 2008, in the context of the liberalisation of the market, Energy Act III put an end to the regulated generation prices as well as to the existence of the dual public utility and free market segments.
Turu liberaliseerimise käigus kaotati III energiaseadusega alates 1. jaanuarist 2008 ametlikud elektri tootmise hinnad ning kommunaalteenuste segmendist ja vabaturu segmendist koosnev kahene süsteem.
Consequently, as of 1 January 2008 the price of the electricity sold by the power generators to MVM under the PPAs is again defined by the price formulae of the PPAs.
Seetõttu määratakse alates 1. jaanuarist 2008 elektrijaamade poolt elektrienergia ostulepingute alusel MVMile müüdava elektri hind taas elektrienergia ostulepingutes sätestatud hinnavalemite alusel.
The underlying principles of these formulae have not been altered since their last application: they thus follow the same principles as in the period between 1 January 2004 and 8 December 2006 (see recitals 54 to 59 above).
Nimetatud valemite aluseks olevaid põhimõtteid ei ole nende viimasest kohaldamisest alates muudetud: seega järgitakse samu põhimõtteid nagu ajavahemikul 1. jaanuarist 2004 kuni 8. detsembrini 2006 (vt eespool põhjendused 54–59).
Accordingly, pricing under PPA remains driven by the principle of return on investment.
Järelikult põhineb hinnakujundus, mida elektritootjad kohaldavad vastavalt elektrienergia ostulepingutele, endiselt investeeringutasuvuse põhimõttel.
Reserved capacities
Reserveeritud võimsused
The PPAs reserve for MVM all or a substantial part of the capacities of the generating units under PPA.
Elektrienergia ostulepingute kohaselt on lepingu sõlminud elektritootmisüksuse tootmisvõimus tervikuna või olulises osas reserveeritud MVMile.
Hungary's domestic generation capacity [26] [26](MW)
Ungari siseriiklik elektrienergia tootmisvõimus [26] [26](MW)
Installed total generation capacity [27]
Installeeritud kogutootmisvõimsus [27]
Gross available capacity [28]
Kasutatav koguvõimsus [28]
Net available capacity [29]
Kasutatav netovõimsus [29]
Peak load of the Hungarian electricity system
Ungari elektrivõrgu tippkoormus
Generation capacity of the power plants under PPA [30] [30](MW)
Elektrijaamade tootmisvõimsus vastavalt elektrienergia ostulepingutele [30] [30](MW)
Power plant
Elektrijaam
Net available capacity
Kasutatav netovõimsus
Contracted capacity [31]
Lepinguline võimsus [31]
Contracted capacity
Lepinguline võimsus
Total net available capacity of the power plants under PPA
Kokku elektrijaamade kasutatav netovõimsus vastavalt elektrienergia ostulepingutele
Total contracted capacity
Kokku lepinguline võimsus
The above figures show that in the period under assessment, around 60 % of Hungarian net available generation capacity is contracted by MVM under PPAs.
Eespool esitatud andmed näitavad, et hinnataval ajavahemikul ostis MVM elektrienergia ostulepingute alusel umbes 60 % Ungari kasutatavast netovõimsusest.
If the actually available capacities of the power plants (Ténylegesen igénybevehető teljesítőképesség) minus their own consumption (Önfogyasztás) are taken into account, the ratio is higher than the above.
See suhe on eespool märgitust suurem, kui võtta arvesse elektrijaamade tegelikku kasutatavat võimsust (Ténylegesen igénybevehető teljesítőképesség), millest on lahutatud omatarbimine (Önfogyasztás).
The above tables also show that the capacity reserved under the PPAs for MVM cover all or the bulk of the respective plants’ available capacities.
Samuti näitavad eeltoodud tabelid, et elektrienergia ostulepingute kohaselt MVMile reserveeritud võimsus hõlmab vastava elektrijaama võimsuse tervikuna või suuremat osa sellest.
MVM pays a capacity fee for these capacity reservations (recital 56 above), irrespective of the actual use of the plant.
MVM maksab nimetatud reserveeritud võimsuste eest võimsustasu (vt eespool põhjendus 56) olenemata elektrijaama tegelikust kasutamisest.
Import capacity in Hungary is around 1000-1300 MW.
Ungari impordivõimsus on umbes 1000–1300 MW.
Around 600 MW of this import capacity is reserved for MVM under other long-term agreements.
Umbes 600 MW nimetatud impordivõimsusest on teiste pikaajaliste lepingutega reserveeritud MVMile.
Sold quantities
Müüdud kogused
When MVM actually makes use of its reserved capacity and buys electricity from the power plant, it then pays the energy fee for the off-taken electricity (see recital 56 above).
Kui MVM kasutab talle reserveeritud võimsust tegelikult ja ostab elektrijaamalt elektrit, maksab ta saadud elektri eest energiatasu (vt eespool põhjendus 56).
There is a certain minimum off-take guaranteed by the PPAs for each power plant.
Iga elektrijaama elektrienergia ostulepinguga on tagatud teatava miinimumkoguse ostmine.
The overall domestic electricity production in Hungary is between 32 and 36 TWh (= 32 – 36000000 GWh) a year.
Ungari üldine siseriiklik elektritootmine on 32–36 TWh (= 32–36 miljonit GWh) aastas.
Electricity produced under PPAs [38] [38]
Vastavalt elektrienergia ostulepingutele toodetud elekter [38] [38]
Produced electricity
Toodetud elekter
(including Kelenföld, Újpest and Kispest)
(sh Kelenföld, Újpest ja Kispest)
Total generated electricity
Toodetud elekter kokku
Own consumption
Omatarbimine
Minimum guaranteed off-take
Minimaalne tagatud ostukogus
Actual off-take
Tegelik ostukogus
Own consumption of the plant
Omatarbimine
The minimum guaranteed off-take is the quantity MVM is required to purchase irrespective of market demand.
Minimaalne tagatud ostukogus on elektri kogus, mille MVM on kohustatud ostma olenemata turu nõudlusest.
Should MVM not purchase the fixed minimum quantities, it still has to pay for the fuel costs incurred (Dunament, Kelenfold, Pécs and […]), all costs or compensation incurred by the generator on the basis of its Fuel Supply Agreement (Csepel), and all justified costs (Kispest and Ujpest).
Kui MVM kindlaksmääratud kogust ei ostaks, peaks ta ikkagi hüvitama kütusekulud (Dunament, Kelenfold, Pécs ja […]), kõik kulud või elektritootja poolt vastavalt kütusetarnelepingule kantud kulud (Csepel) ning kõik põhjendatud kulud (Kispest ja Ujpest).
In its Opening Decision, the Commission reached the preliminary conclusion that the PPAs constituted State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty to the power generators parties to a PPA with MVM.
Menetluse algatamise otsuses jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et elektrienergia ostulepingud kujutavad endast MVMiga elektrienergia ostulepingu sõlminud elektritootjatele antavat riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
It expressed the view that PPAs were applicable after accession within the meaning of Annex IV, paragraph 3, subparagraph 1(c) to the Accession Act [40] and that they did not constitute existing aid, since they do not come under the aid categories that were regarded, as of accession, as existing aid within the meaning of Article 88(1) of the EC Treaty.
Ta väljendas arvamust, et elektrienergia ostulepingud olid „pärast ühinemist kohaldatavad” ühinemisakti IV lisa lõike 3 punkti 1 alapunkti c tähenduses [40] ja et need ei kujutanud endast olemasolevat abi, sest need ei kuulunud abi kategooriatesse, mis loetakse alates ühinemisest olemasolevaks abiks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 1 tähenduses.
Thirdly, the Commission had not been given notice of the PPAs under the so-called ‘interim procedure’.
Kolmandaks ei teatatud elektrienergia ostulepingutest komisjonile vastavalt nn vahemenetlusele.
The Commission expressed the view that the guaranteed return on investment and the high purchase price secured by the PPAs put power generators operating under a PPA in a more advantageous economic situation than other power generators not parties to a PPA, including possible new entrants on the market and companies in other, comparable sectors in which such long-term agreements have not even been offered to market players.
Komisjon väljendas arvamust, et elektrienergia ostulepingutega ette nähtud garanteeritud investeeringutasuvus ja kõrge ostuhind andsid elektrienergia ostulepingu sõlminud elektrijaamadele majandusliku eelise, mis puudus teistel elektrijaamadel, kes elektrienergia ostulepingut ei sõlminud, sh võimalikel uutel turule tulijatel ja äriühingutel teistes, võrreldavates sektorites, kus selliste pikaajaliste lepingute sõlmimist ettevõtjatele isegi ei pakutud.
The measure was therefore found, on a preliminary basis, to confer a selective advantage on those power generators.
Seega leiti esialgu, et meede andis valikulise eelise nimetatud elektrijaamadele.
The Commission also noted that the electricity markets had been opened to competition and that electricity had been traded between Member States at least since the entry into force of Directive 96/92/EC of the European Parliament and of the Council of 19 December 1996 concerning common rules for the internal market in electricity [41].
Samuti märkis komisjon, et elektriturud on olnud konkurentsile avatud ja elektriga on liikmesriikide vahel kaubeldud vähemalt alates ajast, mil jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/92/EÜ elektri siseturu ühiseeskirjade kohta [41].
Measures favouring particular companies in the energy sector in one Member State were therefore regarded as potentially impeding the scope for companies from other Member States to export electricity to that Member State, or favouring exports of electricity from that Member State to other Member States.
Seetõttu käsitati ühe liikmesriigi energiasektori teatavaid äriühinguid eelistavat meedet meetmena, mis võib takistada teiste liikmesriikide äriühingutel elektri eksportimist kõnealusesse liikmesriiki või soodustada elektri eksportimist kõnealusest liikmesriigist teistesse liikmesriikidesse.
The Commission also expressed the view that this advantage stemmed from the use of state resources, because the decision to sign the PPAs was a consequence of state policy implemented via the State-owned public utility wholesaler MVM.
Samuti väljendas komisjon arvamust, et selline eelis tulenes riigi ressursside kasutamisest, sest elektrienergia ostulepingute sõlmimise otsus oli riigi omanduses oleva kommunaalteenuste hulgimüüja MVMi kaudu rakendatava riikliku poliitika tagajärg.
Under the case law of the Court of Justice of the European Communities (Court of Justice), when a State-owned company uses its funds in a way that is imputable to the State, these funds should be regarded as State resources within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty [42].
Euroopa Ühenduste Kohtu (edaspidi „Euroopa Kohus”) praktikas on sätestatud, et kui riigi omanduses olev äriühing kasutab oma vahendeid nii, et see on seostatav riigiga, tuleb kõnealuseid vahendeid käsitada riigi ressurssidena EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses [42].
The Commission therefore came to the preliminary conclusion that the PPAs constituted State aid to the power generators within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty, such aid being ‘still applicable after’ within the meaning of Annex IV, paragraph 3, subparagraph 1(c) to the Accession Act.
Seetõttu jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et elektrienergia ostulepingud kujutavad endast elektritootjatele antavat riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kusjuures selline abi on pärast ühinemiskuupäeva veel rakendatav ühinemisakti IV lisa 3. peatüki punkti 1 alapunkti c tähenduses.
Compatibility of the PPAs with the EC Treaty
Elektrienergia ostulepingute kokkusobivus EÜ asutamislepinguga
The Commission went on to state that the Stranded Costs Methodology should be used to analyse the State aid received by the power generators.
Seejärel väitis komisjon, et elektrijaamadele antud riigiabi analüüsimisel tuleks kasutada luhtunud kulude metoodikat.
On the basis of the documents in its possession at the time of the Opening Decision, the Commission had doubts as to the PPAs’ compatibility with the criteria set out in the Methodology.
Menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajal komisjoni käsutuses olnud dokumentidele tuginedes kahtles komisjon, kas elektrienergia ostulepingud olid kooskõlas metoodikas sätestatud kriteeriumitega.
Firstly, the Commission had doubts that the very principles governing a PPA which create a barrier to free competition on the market could be deemed compatible with the fundamental objective of the Methodology, i.e. to assist by means of State aid the liberalisation of the sector by granting adequate compensation to incumbents facing new conditions of competition.
Esiteks kahtles komisjon, kas elektrienergia ostulepingute aluseks olevaid põhimõtteid, mis takistavad vaba konkurentsi turul, saab pidada kooskõlas olevaiks metoodika põhieesmärgiga, st aidata riigiabi kaudu kaasa sektori liberaliseerimisele, makstes piisavat hüvitist turgu valitsevatele ettevõtjatele, kes peavad tegutsema uutes konkurentsitingimustes.
Secondly, the Commission doubted that the State aid element included in the PPAs was compatible with the detailed criteria of the Methodology as regards the calculation of eligible stranded costs and the determination of adequate compensation.
Teiseks kahtles komisjon, kas elektrienergia ostulepingutes sisalduv riigiabi on kooskõlas metoodika üksikasjalike kriteeriumitega, mis käsitlevad abikõlblike luhtunud kulude arvutamist ja piisava hüvitise määramist.
Government Decree No 183/2002 (VIII.23) on stranded costs
Luhtunud kulusid käsitlev valitsuse dekreet nr 183/2002 (VIII.23.)
In order to enable MVM to honour its PPAs and, at the same time, keep the resale prices on the public utility segment approximately at the level of the free market price, Government Decree 183/2002 (VIII.23) provided for the payment of State compensation to MVM in certain circumstances.
Selleks et MVM saaks täita elektrienergia ostulepinguid ja hoida samal ajal kommunaalteenuste sektori edasimüügihinnad umbes samal tasemel vabaturuhindadega, on valitsuse dekreedis nr 183/2002 (VIII.23.) sätestatud, et riik maksab MVMile teatavatel juhtudel hüvitist.
In their initial notification of case HU 1/04 (withdrawn on 13 April 2005), the Hungarian authorities considered that this compensation constituted State aid to MVM.
Oma esialgses teates juhtumi nr HU 1/2004 kohta (teade tühistati 13. aprillil 2005) leidsid Ungari ametiasutused, et hüvitis kujutas endast MVMile antavat riigiabi.
In its Opening Decision, however, the Commission concluded that the compensation payments did not constitute State aid to MVM, but that the amount received under Government Decree 183/2002 (VIII.23) formed part of the purchase price paid by MVM to the power stations under PPA and thus constituted part of the advantage the generators received from the PPAs.
Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon siiski, et hüvitis ei kujutanud endast MVMile antavat riigiabi, kuid et vastavalt valitsuse dekreedile nr 183/2002 (VIII.23.) saadud summa moodustas osa ostuhinnast, mille MVM maksis elektrienergia ostulepingu sõlminud elektrijaamadele, ja seega osa eelisest, mille elektritootjad said elektrienergia ostulepingute kaudu.
Consequently, the Opening Decision opens the formal investigation procedure on the PPAs only and not on Government Decree 183/2002 (VIII.23).
Sellest tulenevalt algatati menetluse algatamise otsusega ametlik uurimismenetlus üksnes elektrienergia ostulepingute suhtes, mitte valitsuse dekreedi nr 183/2002 (VIII.23.) suhtes.
COMMENTS BY HUNGARY ON THE OPENING DECISION
UNGARI MÄRKUSED MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA
Hungary expresses its view that individual assessment of the PPAs would seem to be justified given the differences in their exact terms and conditions.
Ungari väljendab arvamust, et elektrienergia ostulepingute eraldi hindamine tundub nende täpsete tingimuste erinevust arvesse võttes põhjendatud.
With regard to the opening of the Hungarian electricity market, Hungary takes the view that it was successful (i.e. in line with the European average) in terms of the number of consumers switching to the free market.
Ungari elektrituru avamine oli Ungari arvates edukas (st kooskõlas Euroopa keskmisega), kuna paljud tarbijad läksid üle vabaturule.
Hungary concludes that the PPAs did not create a barrier for consumers to switch to the free market.
Sellest järeldab Ungari, et elektrienergia ostulepingud ei loonud tarbijatele takistusi vabaturule üleminekul.
Such a barrier would be much more likely to be constituted by Hungary's limited cross-border capacities and the consequently high prices.
Palju tõenäolisemalt on sellisteks takistusteks Ungari piiratud piiriülene võimsus ja sellest tulenevad kõrged hinnad.
Hungary furthermore considers that the long-term nature of the PPAs cannot in itself constitute a competitive advantage to generators as such long-term contracts are widespread in the electricity sector both in Europe and on other continents.
Lisaks sellele leiab Ungari, et elektrienergia ostulepingute pikaajalisus ei anna iseenesest elektritootjatele konkurentsieeliseid, sest sellised pikaajalised lepingud on elektrisektoris laialt levinud nii Euroopas kui ka mujal.
With regard to the reference price referred to in the Opening Decision, the Hungarian authorities suggest that the Commission should take into account the regional specificities of Hungary and the recent increase in fuel prices when establishing a reference price.
Seoses menetluse algatamise otsuses nimetatud võrdlushinnaga väidavad Ungari ametiasutused, et komisjon peaks võrdlushinna kehtestamisel arvesse võtma Ungari piirkondlikke iseärasusi ja hiljuti toimunud kütusehindade tõusu.
With regard to new entrants on the electricity market, Hungary informs the Commission that there have been none since 1 May 2004 (the date Hungary joined the EU and the date the energy market was liberalised).
Seoses uute elektriturule tulijatega teavitab Ungari komisjoni, et alates 1. maist 2004 (Ungari ELiga ühinemise ja energiaturu liberaliseerimise kuupäev) ei ole turule tulnud ühtegi uut ettevõtjat.
The Hungarian authorities point to the time-consuming nature of any such investment and, as a result, to the unlikelihood of any investment being operational before 2011.
Ungari ametiasutused juhivad tähelepanu asjaolule, et sellised investeeringud on aeganõudvad ja seetõttu ei ole tõenäoline, et ükski investeering jõuaks rakendusse enne 2011. aastat.
Finally, in response to the Commission's doubts as to the compatibility of the PPAs with point 4.6 of the Methodology, Hungary confirms that it will grant no State aid for the rescue and restructuring of the companies benefitting from the PPAs under assessment.
Lõpetuseks kinnitab Ungari vastuseks komisjoni kahtlustele seoses elektrienergia ostulepingute vastavusega luhtunud kulude metoodika punktile 4.6, et ta ei anna hinnatavatest elektrienergia ostulepingutest kasu saavatele äriühingutele päästmise ega ümberkorraldamisega seotud riigiabi.