natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this context, it is important to note that the Finnish administration did not create any additional posts for former employees of Tieliikelaitos, but only filled posts that had become vacant due to a departure of a civil servant.
Seoses sellega on oluline märkida, et Soome haldussüsteemis ei loodud uusi ametikohti Tieliikelaitose endiste töötajate jaoks, vaid täideti ainult sellised ametikohad, mis olid vabanenud riigiteenistujate lahkumise tõttu.
The complainants claim that the employees from Tieliikelaitos were transferred back to the administration without any change to their employment conditions, and hence were more costly for the administration than other potential applicants.
Kaebuse esitajad väidavad, et Tieliikelaitose töötajad suunati nende teenistustingimusi muutmata tagasi haldussüsteemi ja seega olid nad haldussüsteemi jaoks kulukamad kui teised võimalikud kandidaadid.
The Finnish government has undertaken that transfers of personnel between Tieliikelaitos and the Finnish administration were only possible when a post in the administration became open and it was published.
Soome valitsus on kinnitanud, et personalisiire Tieliikelaitosest Soome haldussüsteemi oli võimalik ainult juhul, kui haldussüsteemis vabanes mõni ametikoht ja kui see avalikustati.
Tieliikelaitos’ employees were only hired if the vacancy arose at the corresponding level of seniority, and if their level of qualification corresponded to the published vacancy.
Tieliikelaitose töötajad võeti tööle ainult juhul, kui vabanes nende teenistusajale vastav ametikoht ja kui nende kvalifikatsioon vastas avalikustatud vaba ametikoha tingimustele.
Prior to the transfer, Tieliikelaitos’ employees had to undergo an assessment of his/her suitability for the position.
Enne Tieliikelaitose töötajate üleviimist hinnati nende sobivust vastavale ametikohale.
The Commission notes that the complainant has not submitted any proof for its allegation, according to which filling vacancies with former Tieliikelaitos employees rather than with other candidates was more costly for the Finnish government.
Komisjon märgib, et kaebuse esitajad ei ole kuidagi tõendanud oma väidet, mille kohaselt oli Tieliikelaitose endiste töötajate võtmine vabadele ametikohtadele Soome valitsuse jaoks kulukam kui teiste kandidaatide puhul.
In the view of the Commission, the assessment of all information at its disposal has not revealed any indication that the Finnish administration has incurred additional cost through the transfer of 116 employees of Tieliikelaitos to vacant public administration positions.
Komisjon leiab, et tema käsutuses oleva teabe hindamisel ei ole ilmnenud ühtegi viidet sellele, et Soome haldussüsteemil oleks tekkinud täiendavaid kulusid Tieliikelaitose 116 töötaja üleviimisest riigi haldusasutuste vabadele ametikohtadele.
In particular, the Commission notes that the 116 employees had been formerly, when they were still working for the road service, been subject to the same employment conditions as civil servants in the Finnish administration.
Komisjon märgib eelkõige, et kõnealusele 116 töötajale kehtisid maanteede talituses töötamise ajal samad teenistustingimused nagu Soome haldussüsteemis töötavatele riigiteenistujatele.
By re-integrating former civil servants into the public administration, at positions corresponding to their seniority and to their qualification profile, the Finnish State had the same costs as if it hired other people on these positions.
Endise riigiteenistuja uuesti tööle võtmisel riigi haldusasutusse tema teenistusajale vastavale ametikohale tekkisid Soome riigil samasugused kulud nagu siis, kui ta oleks võtnud kõnealusele ametikohale tööle mõne teise isiku.
In the light of these considerations, the Commission concludes that the transfer of 116 employees has not created any additional costs for the Finnish State.
Komisjon leiab nendele kaalutlustele tuginedes, et 116 töötaja üleviimine ei ole põhjustanud Soome riigile lisakulusid.
Accordingly, it does not constitute State aid, as it does not involve the transfer of State resources.
Seetõttu ei ole tegemist riigiabiga, kuna riigi ressursside üleandmist ei kaasnenud.
Funding of Special service projects
Eriteenuseprojektide rahastamine
As far as the special projects for redundant, but not laid-off, workers are concerned, the Road Administration has paid a total of approximately EUR 68 million to fund them, including EUR 56 million funding of personnel costs (Cf. Section 5.5)
Eriprojekte liigsetele töötajatele, keda ei saanud koondada, rahastas maanteede amet kokku ligikaudu 68 miljoni euro ulatuses, kaasa arvatud 56 miljonit eurot personalikulude rahastamiseks (vt osa 5.5).
The Commission recognises that the respective service projects were clearly targeted at alleviating the undertaking’s structural disadvantage relating to overstaffing.
Komisjon möönab, et kõnealuste teenuseprojektide eesmärk oli ilmselgelt leevendada ettevõtja ülepaisutatud koosseisust tingitud struktuurilist halvemust.
From the explanations given by the Finnish authorities as confirmed by Expert statement, it considers that the payment of EUR 68 million by the State did not involve overcompensation for carrying out the respective services (cleaning of roadsides, restoration of buildings and outdoor areas).
Soome ametiasutuste selgituste põhjal, mida kinnitas eksperdiotsus, jõuab komisjon järeldusele, et riigi makstud 68 miljonit eurot ei olnud ülemäärane hüvitis asjaomaste teenuste (teeäärte puhastamine, ehitiste ja välisalade ennistamine) osutamise eest.
On the contrary, the service projects had generated losses (Cf. Section 5.5).
Vastupidi, teenuseprojektid olid kahjumlikud (vt osa 5.5).
Nevertheless the Commission considers that in the absence of such special service projects the undertaking would have had to remunerate its redundant workers without them contributing to the increase of revenues of the undertaking.
Sellegipoolest leiab komisjon, et eriteenuseprojektide puudumisel oleks ettevõtja pidanud maksma oma liigsetele töötajatele palka, kuigi need ei osalenud ettevõtja tulude suurendamises.
There are no proofs that in other circumstances the Finnish authorities would still have considered contracting out the respective services and that it was the most economically advantageous solution for the State to award the respective contract(s) to Tieliikelaitos.
Puuduvad tõendid selle kohta, et Soome ametiasutused oleksid teises olukorras ikkagi tellinud asjaomaseid teenuseid ja et asjaomas(t)e lepingu(te) sõlmimine Tieliikelaitosega oli riigi jaoks majanduslikult kõige soodsam lahendus.
As such, the measure must be held to be financed through State resources.
Seega tuleb meedet pidada riigi ressurssidest rahastatuks.
Furthermore, unlike the transfer of staff to the administration, the situation of Tieliikelaitos as regards the special service projects is different to the situation contemplated by the Court of First Instance in Combus.
Vastupidiselt haldussüsteemi toimunud personalisiirdele erineb Tieliikelaitose olukord eriteenuseprojektide puhul olukorrast, mida Esimese Astme Kohus kaalus Combusi kohtuasjas.
Unlike what happens when the 116 employees are transferred back to the administration, with this measure the overstaffing is not directly addressed.
Erinevalt sellest, mis juhtub, kui 116 töötajat suunatakse tagasi haldussüsteemi, ei ole asjaomane meede otseselt mõeldud lahendama ülepaisutatud koosseisu probleemi.
Rather the State is procuring from Tieliikelaitos exclusively and without any form of competitive tendering, the realisation of special service projects that it seems it otherwise would not have procured, or would not have procured to the same extent.
Selle asemel tellib riik ainuüksi Tieliikelaitoselt konkurentsil põhineva hankemenetluseta selliste eriteenuseprojektide rakendamise, mille puhul tundub, et ta muidu ei oleks neid üldse või sellises ulatuses tellinud.
The State is then by the same token clearly distorting the competitive playing field in the market undergoing the liberalisation process.
Riik kahjustab sellega ilmselgelt konkurentsil põhinevaid võrdseid võimalusi konkurentsile avaneval turul.
The measure does not remove the structural disadvantage of the company, it rather allows it to survive in spite of that disadvantage, and does not in itself provide any incentive to put an end to this situation.
Asjaomane meede ei kõrvalda ettevõtte struktuurilist halvemust, vaid pigem võimaldab tal sellest halvemusest hoolimata edasi tegutseda ja ei soodusta iseenesest kuidagi sellise olukorra lõpetamist.
The above considerations, examined in conjunction with the relevant jurisprudence, including the Combus judgment, thus lead to the conclusion that the measure concerned must be regarded as aid.
Tuginedes eespool nimetatud kaalutlustele, mida analüüsiti, ja võttes arvesse asjaomast kohtupraktikat, kaasa arvatud Combusi kohtuotsust, võib seega järeldada, et asjaomast meedet tuleb käsitada abina.
Staff adjustment measures
Personali kohanemist hõlbustavad meetmed
In addition to the two above described measures EUR 20,1 million were transferred from the Road Administration’s budget for the purposes of helping Tieliikelaitos’ employees to find new jobs, financing supplementary education and retraining and for supporting pensions for early retirement.
Lisaks kahele eespool kirjeldatud meetmele kanti maanteede ameti eelarvest üle 20,1 miljonit eurot, et aidata Tieliikelaitose töötajatel leida uusi töökohti, rahastada täiend- ja ümberõpet ning toetada ennetähtaegselt pensionile jäämist.
The Finnish authorities have not provided detailed information about the relevant measures.
Soome ametiasutused ei ole esitanud üksikasjalikku teavet asjakohaste meetmete kohta.
As mentioned above, the Combus jurisprudence must be interpreted narrowly and the Commission can therefore not conclude that these measures do not lead to the grant of a selective advantage to Tieliikelaitos.
Nagu eespool nimetatud, tuleb Combusi kohtuotsust tõlgendada kitsalt ja komisjon ei saa seetõttu järeldada, et need meetmed ei põhjustanud valikulise eelise andmist Tieliikelaitosele.
As regards the fact that during the transitional period those persons that sold land to Tieliikelaitos were largely relieved from tax on capital gains, the Commission notes that the Finnish authorities in fact do not provide any argument contesting the qualification of that measure as aid, as claimed by the complainants.
Mis puutub sellesse, et üleminekuperioodil vabastati isikud, kes müüsid maad Tieliikelaitosele, suures osas kapitalikasvu tulumaksust, märgib komisjon, et Soome ametiasutused ei esita tegelikult ühtegi argumenti, mis vaidlustanuks asjaomase meetme käsitamise abina, nagu nõuavad kaebuse esitajad.
On the basis of the information at its disposal, it must conclude that the measure in question may involve the grant of an advantage to Tieliikelaitos.
Komisjon on sunnitud tema käsutuses oleva teabe alusel järeldama, et kõnealuse meetmega võib kaasneda eelise andmine Tieliikelaitosele.
The Commission notes that Tieliikelaitos was not the direct beneficiary of respective fiscal advantages.
Komisjon märgib, et Tieliikelaitos ei saanud asjaomasest maksusoodustusest otsest kasu.
Besides, the Commission notes that not all land sellers could benefit from these advantages — only the sellers other than a corporation, partnership or limited partnership.
Komisjon märgib lisaks, et kõik maamüüjad ei saanud seda soodustust kasutada; seda said kasutada ainult müüjad, kes ei olnud piiratud vastutusega äriühingud, täis- või usaldusühingud.
Tieliikelaitos might have benefited from the measure provided that the direct beneficiaries would have (partially) passed these advantages onto Tieliikelaitos.
Tieliikelaitos oleks võinud asjaomasest meetmest kasu saada, kui otsesed kasusaajad oleksid selle soodustuse (osaliselt) edastanud Tieliikelaitosele.
Should there have been any advantage to Tieliikelaitos, this measure is in any case to be classified as existing aid pursuant to Article 1 (b)-v of the Council Regulation (EC) No 659/1999 — ‘aid which is deemed to be an existing aid because it can be established that at the time it was put into effect it did not constitute an aid, and subsequently became an aid due to the evolution of the common market and without having been altered by the Member State’ — for the following reasons:
Kui Tieliikelaitos sai sellest mingit kasu, tuleb seda meedet igal juhul käsitada nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunktis v sätestatud abina – „abi, mida peetakse olemasolevaks abiks, kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi, vaid on muutunud selleks hiljem ühisturu arengu tõttu ja ilma et liikmesriik oleks seda muutnud” – järgmistel põhjustel.
No aid at the time it was put into effect.
Kehtestamise ajal ei olnud see abi.
When Tieliikelaitos’ predecessor (‘road production’ part of the Road Service) was still part of the Finnish administration, it benefited from the fiscal advantages in question: According to Section 49(1)(4) of the Income Tax Act, all State agencies and State Enterprises benefit from this tax exemption.
Kui Tieliikelaitose eelkäija (maanteede talituse teedeehituse haru) kuulus veel Soome haldussüsteemi, kohaldati talle kõnealust maksusoodustust: tulumaksuseaduse § 49 lõike 1 punkti 4 kohaselt kohaldatakse seda maksuvabastust kõigile riigiasutustele ja -ettevõtetele.
However, the Road service did not exercise any economic activity at the time when the measure was put into effect, for the following reason: according to its statute, the ‘Road service’ was not allowed to offer services against remuneration on the market.
Ent maanteede talitus ei tegelenud meetme rakendamise ajal majandustegevusega järgmisel põhjusel: põhikirja järgi ei olnud maanteede talitusel lubatud turul tasu eest teenuseid pakkuda.
It was confined to exclusively working within the administration.
Ta pidi piirduma vaid tööga haldussüsteemi raames.
Therefore, its activity of planning, constructing and maintaining public roads was constituted in a reserved area.
Seega toimus avalike teede planeerimis-, ehitus- ja hooldustegevus temale reserveeritud valdkonnas.
In 1993 when the Income Tax Act came into force, Tieliikelaitos formed part of the Finnish administration and was not active in any other market.
Tulumaksuseaduse jõustumisel 1993. aastal oli Tieliikelaitos Soome haldussüsteemi osa ja ei tegutsenud ühelgi muul turul.
The Commission concludes that at the time the measure was put into effect, it did not constitute State aid, because it did not benefit an undertaking in the sense of Article 87(1) EC Treaty.
Komisjon leiab, et meetme kehtestamise ajal ei olnud see riigiabi, kuna ettevõtja ei saanud sellest kasu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
Subsequently aid due to the evolution of the common market.
Hiljem oli see abi ühisturu arengu tõttu.
As of 2001, the ‘production part’ of the Road Service, now established under the name Tieliikelaitos, could offer its services on the market, thanks to the reform of the Finnish road service market which is the object of the present decision.
Maanteede talituse teedeehituse ja -hoolduse haru, mis on praegu ettevõte nimega Tieliikelaitos, võis 2001. aastast alates pakkuda oma teenuseid turul tänu Soome teehoiuteenuste turu reformile, mis on käesoleva otsuse esemeks.
The decision of the Finnish government to liberalise the provision of road services was part of a major liberalisation movement, which has also prompted other EU and EEA Member States to successively open their markets for road services States on a voluntary basis (the most recent one being carried out by Norway).
Soome valitsuse otsus avada teehoiuteenuste osutamise turg konkurentsile oli osa ulatuslikumast liberaliseerimisliikumisest, mis on õhutanud ka teisi ELi ja EMP liikmesriike järgemööda avama vabatahtlikult oma teehoiuteenuste turge (viimati tehti seda Norras).
Today, many companies offer their services in the sector of road maintenance and construction across the entire EU and EEA territory.
Praegu pakuvad mitmed teehooldus- ja ehitussektori ettevõtted oma teenuseid kogu ELi ja EMP territooriumil.
These reforms have changed the market in two ways: on the one hand, former government agencies have entered the market; on the other hand, the overall size of the contestable market has increased substantially (e.g. as a result of the liberalisation carried out by Finland, the size of the contestable market has increased by more than EUR 400 million).
Kõnealused reformid on turgu muutnud kahel viisil: ühest küljest tulid turule endised valitsusasutused; teisest küljest suurenes oluliselt jagatava turu üldine maht (nt Soomes suurenes turu avamise tulemusel jagatava turu maht üle 400 miljoni euro).
In the light of these developments, the Commission concludes that as of 2001, Tieliikelaitos is performing an economic activity, namely offering road services against payment, and hence constitutes an undertaking in the sense of Article 87(1) EC Treaty.
Komisjon leiab neid arenguid arvestades, et 2001. aastast alates tegeleb Tieliikelaitos majandustegevusega, täpsemalt pakub tasu eest teehoiuteenuseid, ja on seega ettevõtja EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
Due to the evolution of the common market, the measure which at the time of its introduction did not constitute State aid has therefore become State aid.
Ühisturu arengu tõttu on meede, mis kehtestamise ajal ei olnud riigiabi, muutunud seega riigiabiks.
Aid without being altered by the Member State.
Liikmesriik ei ole abi muutnud.
As long as the Section 49(1)(4) of the Income Tax Act was applicable to Tieliikelaitos (till 1 January 2005), it was applied in unaltered way since 1993 when the Income Tax Act came into force.
Niivõrd kui tulumaksuseaduse § 49 lõike 1 punkt 4 oli kohaldatav Tieliikelaitosele (1. jaanuarini 2005), kohaldati seda muutmata kujul alates tulumaksuseaduse jõustumisest 1993. aastal.
Inapplicability of bankruptcy law
Pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamine
The Commission considers that inapplicability of bankruptcy law provides an advantage for Tieliikelaitos.
Komisjon leiab, et pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamine annab Tieliikelaitosele eelise.
The Commission refers to its Notice on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to State aid in the form of guarantees, where it is stated in point 2.1.3: ‘The Commission also regards as aid in the form of a guarantee, the more favourable funding terms obtained by enterprises whose legal form rules out bankruptcy or other insolvency procedures or provides an explicit State guarantee or coverage of losses by the State.’
Komisjon viitab oma teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes, mille punktis 2.1.3 on märgitud: „Komisjon loeb garantii kujul antud abiks ka soodsamad rahastamistingimused ettevõtjatele, kelle õiguslik vorm välistab pankroti- või muud maksejõuetusmenetlused või tagab selgesõnalise riigigarantii või kahjumi katmise riigi poolt.”
The Finnish authorities acknowledge that the fact that Tieliikelaitos cannot go bankrupt pursuant to the Bankruptcy Act could theoretically constitute an advantage as Tieliikelaitos’ financing expenses could have been reduced due to a reduction in the lender’s risks.
Soome ametiasutused möönavad, et asjaolu, et Tieliikelaitos ei saa pankrotiseaduse alusel minna pankrotti, võib teoreetiliselt olla eelis, kuna Tieliikelaitose rahastamiskulusid oleks saanud laenuandja väiksemate riskide tõttu vähendada.
But Tieliikelaitos did not borrow new funds on the financial market after it had been formed.
Samas ei laenanud Tieliikelaitos pärast oma asutamist uusi rahalisi vahendeid rahaturult.
Therefore, according to the Finnish authorities, it has not been possible for Tieliikelaitos to gain a competitive advantage in comparison with private competitors due to non-applicability of the bankruptcy law.
Soome ametiasutuste sõnul ei olnud Tieliikelaitosel seetõttu võimalik saada pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamise tõttu konkurentsieelist võrreldes eraõiguslike konkurentidega.
As to the future external borrowing by Tieliikelaitos, the Commission does not agree that existence of a guarantee fee for the loans raised by Tieliikelaitos will eliminate the presence of aid as it is not possible to quantify the market price of an unlimited guarantee, simply because no market operator would grant such guarantee.
Tieliikelaitose tulevaste võõrlaenude osas ei ole komisjon nõus, et tagatistasu maksmine Tieliikelaitose võetud laenude eest välistab abi olemasolu, kuna piiramatu garantii turuhinda ei ole võimalik määrata lihtsalt seetõttu, et ükski turul tegutsev ettevõtja ei annaks sellist garantiid.
Besides, Tieliikelaitos continually orders services and materials from external suppliers, which constitutes debt by Tieliikelaitos to these external actors.
Pealegi tellib Tieliikelaitos pidevalt teenuseid ja materjale kolmandatelt isikutelt, mistõttu Tieliikelaitosel tekib võlgnevus kolmandatest isikutest ettevõtjate ees.
In view of non-applicability of bankruptcy law to Tieliikelaitos the Commission considers it is not excluded that Tieliikelaitos benefits from more favourable payment terms than otherwise would have been possible.
Kuna pankrotiõigus ei ole Tieliikelaitose suhtes kohaldatav, ei ole komisjoni arvates välistatud, et Tieliikelaitosel on soodsamad maksetingimused, kui see oleks muidu võimalik.
As the State bears the responsibility for eventual default by Tieliikelaitos with respect to its suppliers without being remunerated for this guarantee, the measure is ‘financed from the State resources’.
Kuna riik vastutab tarnijate ees Tieliikelaitose kohustuste mittetäitmise eest, saamata sellise garantii eest tasu, „rahastatakse meedet riigi ressurssidest”.
The Commission agrees however with the Finnish authorities that this measure is to be classified as existing aid pursuant to Article 1 (b) of the Council Regulation (EC) No 659/1999 ‘because it can be established that at the time it was put into effect it did not constitute an aid’.
Komisjon nõustub siiski Soome ametiasutustega, et kõnealust meedet tuleb käsitada nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohase olemasoleva abina, „kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi”.
Indeed, the respective economic entity has never been subject to bankruptcy legislation, including the period before the liberalisation of road services sector in Finland.
Asjaomase majandusüksuse suhtes ei ole pankrotiseadus tõesti mitte kunagi olnud kohaldatav, ka mitte enne teehoiuteenuste sektori liberaliseerimist Soomes.
For the reasons set out above in point 0 and following, the measure did not constitute State aid at the moment of its introduction, and has become State aid due to the evolution of the common market.
Eespool 267. ja järgnevates põhjendustes toodud põhjustel ei olnud meede selle kehtestamise ajal riigiabi ja see muutus riigiabiks ühisturu arengu tõttu.
The Commission considers that continuous de facto full exception from the corporate income tax provides an advantage for Tieliikelaitos.
Komisjon leiab, et jätkuv de facto täielik vabastamine ettevõtte tulumaksust annab Tieliikelaitosele eelise.
The Commission considers that, as such, the exemption from the corporate income constitutes State aid.
Komisjon leiab, et ettevõtte tulumaksust vabastamine sellisel kujul on riigiabi.
It is not justified by the nature and the economy of the tax system.
See ei ole põhjendatud ei maksusüsteemi laadi ega ökonoomikaga.