natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Thus, for the purposes of determination of the amount of taxable capital gains, the respective sellers could deduct from the sales price 30 % or 60 % more than they could deduct under the normal taxation rules, depending on whether they sold their land before or after having owned it for 10 years.
Kapitalikasvu maksustatava tulu suuruse kindlaksmääramiseks võiksid asjaomased müüjad seega arvata müügihinnast maha 30 % või 60 % rohkem, kui nad võiksid maha arvata maksustamise üldnormide alusel, sõltuvalt sellest, kas müüdud maa oli nende valduses olnud alla või üle 10 aasta.
Land transfers to Tieliikelaitos/its predecessor were included in the scope of the concession scheme from the very outset.
Maade võõrandamise suhtes Tieliikelaitosele / tema eelkäijale kohaldati algusest peale kontsessioonikava.
That is, also Tieliikelaitos’ predecessor, the Road Service, indirectly benefited from the same measure.
See tähendab, et ka Tieliikelaitose eelkäija, maanteede talitus, sai kaudselt kasu samast meetmest.
Therefore the Finnish authorities stress that even if this measure constituted an indirect State aid for the benefit of Tieliikelaitos it complies with the definition of ‘existing aid’ pursuant to Article 1(b) of the Council Regulation (EC) No 659/1999.
Soome ametiasutused rõhutavad seetõttu, et isegi kui kõnealune meede oli kaudne riigiabi Tieliikelaitose heaks, on see kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohase olemasoleva abi mõistega.
Section 49 of the Act was amended in such a way in July 2004 that it is no longer applicable when property is sold to a State Enterprise for purposes other than nature protection, use by the armed forces, and research or other similar social purposes.
Kõnealuse seaduse § 49 muudeti 2004. aasta juulis nii, et see ei ole enam kohaldatav, kui kinnisasi müüakse riigiettevõttele muuks otstarbeks kui looduskaitse, kasutamine relvajõudude poolt ja uurimis- või muu sarnane sotsiaalne tegevus.
As a result, the income from sales of land sites to Tieliikelaitos is now subject to the standard tax on capital gains.
Seetõttu kohaldatakse tulule, mida Tieliikelaitos maa-alade müügist sai, tavalist kapitalikasvu tulumaksu.
Advantages conferred to Tieliikelaitos on a permanent basis: the inapplicability of bankruptcy law and corporate income tax law to Tieliikelaitos
Tieliikelaitosele määramata ajaks antud eelised: pankrotiõiguse ja ettevõtte tulumaksu õiguse Tieliikelaitosele kohaldatavuse välistamine
With respect to the advantages conferred to Tieliikelaitos on a permanent basis, the Finnish authorities stress that even if these measures constitute State aid they comply with the definition of ‘existing aid’ pursuant to Article 1(b) of the Council Regulation (EC) No 659/1999.
Seoses Tieliikelaitosele tähtajatult antud eelistega rõhutavad Soome ametiasutused, et isegi kui need meetmed on riigiabi, on need kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b kohase olemasoleva abi mõistega.
Tieliikelaitos and the predecessors of the respective economic entity (until 31 December 1997 — the Road Service as such, from 1 January 1998 until 31 December 2000 — the Production part of the Road Service) have never been subject either to bankruptcy or to normal corporate income tax rules.
Tieliikelaitosele ja kõnealuse majandusüksuse eelkäijate suhtes (31. detsembrini 1997 maanteede talitus kui selline, 1. jaanuarist 1998 kuni 31. detsembrini 2000 maanteede talituse teedeehituse ja -hoolduse haru) ei ole kunagi kohaldatud ei pankrotiseadust ega ettevõtte tulumaksu üldeeskirju.
This situation pre-dates not only the start of the liberalisation of the road services’ sector in Finland (point v of Article 1(b) of Regulation 659/1999), but also Finland’s accession to the EU (point i of Article 1(b) of Regulation 659/1999).
Kirjeldatud olukord valitses enne teehoiuteenuste sektori liberaliseerimist Soomes (määruse 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkt v) ajal, mil Soome ei olnud ELiga isegi veel ühinenud (määruse 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkt i).
The Finnish authorities undertakes a commitment to transform Tieliikelaitos into a State-owned limited company which will be subject to normal bankruptcy and corporate income taxation rules by 1 March 2008 at the latest.
Soome ametiasutused võtavad endale kohustuse muuta Tieliikelaitos riigi osalusega piiratud vastutusega äriühinguks, mille suhtes kohaldatakse hiljemalt alates 1. märtsist 2008 tavapäraseid pankrotti ja ettevõtte tulumaksu käsitlevaid eeskirju.
Bankruptcy law
Pankrotiõigus
This stems from Tieliikelaitos’ status as State Enterprise and from the Road Service’s status as government agency that they could not go bankrupt.
See, et Tieliikelaitosele ja maanteede talitusele ei saa pankrotti välja kuulutada, tuleneb Tieliikelaitose kui riigiettevõtte ja maanteede talituse kui riigiasutuse staatusest.
The Finnish authorities observe that according to the Commission’s notice on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to State aid in the form of guarantees more favourable funding terms obtained by enterprises whose legal form rules out bankruptcy are considered to constitute State aid.
Soome ametiasutused märgivad, et vastavalt komisjoni teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes käsitatakse riigiabina selliste ettevõtjate soodsamaid rahastamistingimusi, kelle suhtes ei ole nende õigusliku vormi tõttu võimalik pankrotti välja kuulutada.
The Finnish authorities consider however that Tieliikelaitos has not received such more favourable funding terms as Tieliikelaitos has not had to borrow funds.
Soome ametiasutused leiavad siiski, et Tieliikelaitosele ei saanud osaks sellised soodsamad rahastamistingimused, kuna Tieliikelaitos ei pidanud rahalisi vahendeid laenama.
There has never been a threat of Tieliikelaitos’ bankruptcy and the ensuing realisation of the State’s responsibility.
Tieliikelaitose pankroti ja sellest tuleneva riigi vastutuse realiseerimise ohtu ei ole kunagi olnud.
Therefore, according to the Finnish authorities, it has not been possible for Tieliikelaitos to gain a competitive advantage in comparison with private competitors.
Seetõttu ei olnud Soome ametiasutuste sõnul Tieliikelaitosel võimalik saada konkurentsieelist võrreldes eraõiguslikest ettevõtjatest konkurentidega.
With respect to the use of external financing in the foreseeable future, a guarantee fee prescribed by the Act on State Enterprises puts State Enterprises financially on equal footing on the loan market with other companies which operate without state guarantees (Cf. Section 2.4.6).
Mis puutub võõrfinantseeringu kasutamisse lähitulevikus, siis riigiettevõtete seadusega kehtestatud tagatistasu seab laenuturul riigiettevõtted samasse olukorda nende ettevõtetega, mis tegutsevad ilma riigi garantiideta (vt osa 2.4.6).
The reference used by the Finnish Government for periodical revision of the annual fee is the yield spread on the market between State serial bonds and investment-grade corporate bonds in the JP Morgan business loan index.
Soome valitsus on iga-aastase tasu regulaarsel läbivaatamisel võrdluseks kasutanud riigi sarivõlakirjade ja investeerimiskõlblike ettevõtete võlakirjade vahelist tulude erinevust turul, mis kajastus JP Morgani ärilaenude indeksis.
The new fee is applicable to loans disbursed after the adjustment in question.
Uut tasu võetakse laenudelt, mis on antud pärast kõnealust korrigeerimist.
The Finnish authorities disagree with the complainants’ view that the guarantee fee is comparable to private companies’ expenses arising from a mortgage.
Soome ametiasutused ei nõustu kaebuse esitajate seisukohaga, et tagatistasu on võrreldav eraettevõtete hüpoteegikuludega.
Mortgages are one-off expenses, while the guarantee fee is annual.
Hüpoteegi seadmine on ühekordne kulu, samas kui tagatistasu on iga-aastane kulu.
Mortgage fees are relatively small in the case of large loans, and in a corresponding loan the collateral would have been handled through a corporate mortgage.
Hüpoteegitasud on suurte laenude korral suhteliselt väikesed ja asjaomase laenu puhul oleks tagatiseks antud kommertspant.
In practice, the guarantee fee corresponds rather to a margin calculated on top of Euribor.
Tagatistasu vastab tegelikult pigem Euriborile lisanduvale intressile.
Tax law
Maksuõigus
The income tax liability of undertakings operating within the State administration, is determined in the same way as the tax liability of State enterprises i.e. in accordance with Section 21 of the Income Tax Act.
Riigi haldussüsteemis tegutsevate ettevõtjate tulumaksukohustus määratakse sama moodi nagu riigiettevõtete maksukohustus, st vastavalt tulumaksuseaduse §-le 21.
Thus, the predecessor of Tieliikelaitos (‘production part’ of the former Road Service) was not subject to income tax.
Tieliikelaitose eelkäija (maanteede talituse teedeehituse ja -hoolduse haru) ei olnud seega tulumaksukohustuslane.
Section 21 of the Income Tax Act was already included in the initial version of Income Tax Act, which entered into force on 1 January 1993.
Tulumaksuseaduse § 21 sisaldus juba 1. jaanuaril 1993 jõustunud tulumaksuseaduse esimeses redaktsioonis.
The Income and Wealth Tax Acts, which were previously in force, contained similar provisions on the income tax liability of the State and its undertakings.
Varem kehtinud tulu- ja omandimaksuseadused sisaldasid sarnaseid sätteid riigi ja tema ettevõtjate tulumaksukohustuse kohta.
Although Tieliikelaitos does not pay corporate income tax to the State on its profits, the Finnish authorities argue that this factor is taken into account when taking annual decisions on profit-crediting to the State by Tieliikelaitos.
Kuigi Tieliikelaitos ei maksa riigile oma kasumilt ettevõtte tulumaksu, väidavad Soome ametiasutused, et seda asjaolu võetakse arvesse, kui tehakse iga-aastane otsus Tieliikelaitose kasumi riigieelarvesse kandmise kohta.
Tieliikelaitos’ total profit during the transitional period was EUR 62 million, and during the first four years, Tieliikelaitos disbursed to the State total profit-crediting of 59 % (EUR 37,3 million).
Tieliikelaitose kogukasum üleminekuperioodil oli 62 miljonit eurot ja esimese nelja aasta jooksul kandis Tieliikelaitos riigi eelarvesse oma kasumist üle 59 % (37,3 miljonit eurot).
The profit-crediting percentage has varied between 47 % and 71 %.
Kasumi riigieelarvesse ülekandmise protsent on olnud vahemikus 47 % ja 71 %.
Tieliikelaitos’ theoretical taxes during the transitional period at a tax rate of 29 % would have been less than EUR 18 million.
Üleminekuperioodil oleks Tieliikelaitose teoreetiline maksusumma 29 % maksumäära juures olnud alla 18 miljoni euro.
In the view of the Finnish authorities, companies such as YIT Group and Lemminkäinen Group (the former — a group with annual sales exceeding EUR 3 billion and the latter — a group with annual sales close to EUR 2 billion), which are the main private competitors of Tieliikelaitos, can be considered as benchmark companies for comparative analysis of the respective information.
Soome ametiasutuste arvates võib asjakohase teabe võrdleva analüüsi puhul võtta võrdluse aluseks sellised ettevõtted nagu YIT Group ja Lemminkäinen Group (esimese kontserni aastakäive on üle 3 miljardi euro ja teise oma ligi 2 miljardit eurot), mis on Tieliikelaitose peamised eraõiguslikest ettevõtjatest konkurendid.
Based on information by Bloomberg, in 2001-04 the combined share of dividends and corporate income tax amounted to 68 % of the pre-tax profit for YIT group and to 63 % for Lemminkäinen Group.
Aastatel 2001–2004 moodustas Bloombergi andmete kohaselt dividendide ja ettevõtte tulumaksu osakaal kokku YIT Groupi maksustamiseelsest kasumist 68 % ja Lemminkäinen Groupi omast 63 %.
The annual indexes for these period varied between 58 % and 85 % of pre-tax profits for YIT and between 37 % and 98 % for Lemminkäinen Group.
Selle perioodi iga-aastased indeksid olid YIT Groupi puhul vahemikus 58 % ja 85 % maksustamiseelsest kasumist ning Lemminkäinen Groupi puhul vahemikus 37 % ja 98 %.
In 2005, the first year following the transitional period, profit-crediting was 69 % of profit (EUR 4,6 million).
aastal, s.o esimesel aastal pärast üleminekuperioodi, kanti riigieelarvesse üle 69 % kasumist (4,6 miljonit eurot).
In 2006, it was 50 % (EUR 4,8 million).
aastal oli see näitaja 50 % (4,8 miljonit eurot).
Based on information from the annual reports of the competitor-companies, the percent of profits YIT group and Lemminkäinen group gave away as dividends and corporate income tax amounted, respectively, to 52 % and 59 % in 2005, and to 50 % and 61 % in 2006, respectively.
Konkureerivate ettevõtete aastaaruannete kohaselt maksti YIT Groupi ja Lemminkäinen Groupi kasumist dividendide ja ettevõtte tulumaksuna 2005. aastal vastavalt 52 % ja 59 % ning 2006. aastal vastavalt 50 % ja 61 %.
Finland considers that, by exercising its rights as owner, the State has received significantly more from Tieliikelaitos during its entire period of operations than would have been the corporate income tax on profits of the same size.
Soome leiab, et riik on oma omanikuõigusi kasutades saanud Tieliikelaitosest kogu tegevusaja jooksul palju rohkem tulu, kui oleks olnud ettevõtte tulumaks sama suure kasumi pealt.
Finland further notes that the value-added tax rate, capital transfer tax rate, and real estate tax rate applied to State Enterprises are the same as for limited companies.
Soome märgib lisaks, et riigiettevõtetele kohaldatakse samu käibemaksu, vara võõrandamise maksu ja kinnisvaramaksu määrasid nagu piiratud vastutusega äriühingutele.
Public service obligations
Avalike teenuste osutamise kohustus
By imposing on Tieliikelaitos the obligation to bid for all road maintenance contracts, in addition to ensuring that the quality requirements and monitoring included in ordering procedures and contract agreements are achieved, this special task would also further the implementation of functioning competition in maintenance contracts, because, in addition to private undertakings, Tieliikelaitos should also bid for the tendered contracts.
Kuna Tieliikelaitosele on pandud kohustus osaleda kõigis teehoolduslepingute hangetes, samuti kohustus tagada tellimuste esitamise korras ja lepingutes sätestatud kvaliteedinõuete täitmine ja järelevalve, edendatakse kõnealuse eriülesandega ka toimivat konkurentsi hoolduslepingute valdkonnas, kuna eraõiguslike ettevõtjate kõrval peaks lepingute saamiseks hankemenetluses pakkumisi esitama ka Tieliikelaitos.
As to the undertaking’s obligation to be prepared to provide its services during emergency situations, this arrangement was considered by Finland to be necessary because during such emergency situations there may be a need to handle various road maintenance activities on a very tight schedule and in a way that diverges from the ordinary.
Mis puutub ettevõtja kohustusse olla valmis osutama oma teenuseid eriolukorras, siis leidis Soome, et selline korraldus on vajalik, kuna eriolukorras võib olla vajadus rakendada mitmesuguseid teehooldusmeetmeid väga kiiresti ja tavapärasest erineval viisil.
Finland believes that these special tasks can be considered public service obligations referred to in Article 86(2) of the EC Treaty.
Soome arvates võib selliseid eriülesandeid pidada EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikes 2 nimetatud avalike teenuste osutamise kohustuseks.
It believes that the obligations in question result in substantial costs for Tieliikelaitos.
Ta leiab, et kõnealune kohustus põhjustab Tieliikelaitosele märkimisväärseid kulusid.
As regards the obligation to make offers on the maintenance of public roads and the provision of ferry traffic throughout the country, Finnish authorities observe that it is difficult to estimate exactly the corresponding expenses.
Seoses kohustusega osaleda avalike teede hooldamise ja parvlaevateenuse üleriigilise osutamise teenuse hangetes märgivad Soome ametiasutused, et asjaomaseid kulusid on keeruline täpselt hinnata.
As to the preparation for emergency conditions, according to the Expert statement, it has resulted in approximately EUR 4,6 million in additional costs for Tieliikelaitos during the transitional period (2001 to 2004).
Eksperdiotsuse järgi põhjustas eriolukorraks valmisolek Tieliikelaitosele üleminekuperioodil (2001–2004) lisakulusid ligikaudu 4,6 miljoni euro ulatuses.
These costs have resulted in particular from Tieliikelaitos’ obligation to maintain emergency stockpiles of liquid fuels until the end of 2004 (the respective cost amounted to EUR 2,2 million).
Need kulud tekkisid eelkõige seoses Tieliikelaitose kohustusega hoida 2004. aasta lõpuni vedelkütuste julgeolekuvarusid (asjaomased kulud olid 2,2 miljonit eurot).
Other cost items included:
Muud kuluartiklid olid järgmised:
storage, maintenance and repair of emergency bridge for free in 2001 (EUR 0,4 million),
eriolukorraks mõeldud silla tasuta ladustamine, hooldus ja remont 2001. aastal (0,4 miljonit eurot);
handling of preparation matters at the service group and head office level (EUR 0,6 million), and
ettevalmistustöö korraldamine teenindusrühma ja peakontori tasandil (0,6 miljonit eurot) ja
obligation to make preparations and arrange training included within the service agreements (EUR 1,4 million).
teeninduslepingus ettenähtud kohustus teha ettevalmistusi ja korraldada väljaõpet (1,4 miljonit eurot).
In any event, the Finnish authorities consider that the amount of these expenses is manifestly greater than the resources made available to Tieliikelaitos.
Soome ametiasutused leiavad igal juhul, et need kulutused on oluliselt suuremad kui Tieliikelaitosele eraldatud ressursid.
The Finnish authorities note that costs like these do not have to be borne by private sector actors in the earth work and the building trades.
Soome ametiasutused märgivad, et selliseid kulusid ei pea katma pinnasetööde- ja ehitussektoris tegutsevad eraõiguslikud ettevõtjad.
With respect to the complainants’ claim that the Road Administration pays a EUR 5,000 fee for contract offers, the Finnish authorities note that the Road Administration has paid the fee referred to by the complainants to all offers for maintenance contracts that meet the quality criteria of the offers.
Seoses kaebuse esitajate väitega, mille kohaselt maksab maanteede amet 5000 euro suurust tasu hankemenetluses osalemise eest, märgivad Soome ametiasutused, et maanteede amet on kaebuse esitajate nimetatud tasu maksnud kõigi hoolduslepingute hangetes esitatud pakkumiste puhul, mis vastavad pakkumise kvaliteedinõuetele.
This sort of compensation paid to all bidders must be distinguished from compensation paid for public service obligations.
Sellist kõigile pakkujatele makstud hüvitist tuleb eristada avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise eest makstud hüvitisest.
The compensation paid to all bidders does not remove the fact that Tieliikelaitos has accrued expenses from its obligation to make an offer in all competitive bidding.
Kõigile pakkujatele makstud hüvitis ei tee olematuks tõsiasja, et Tieliikelaitosel tekkisid kulud seoses tema kohustusega osaleda kõigis konkurentsil põhinevates hangetes.
Other conditions imposed on Tieliikelaitos’ operations
Muud Tieliikelaitose tegevusele kehtestatud kohustused
During the transitional period, Tieliikelaitos had to abide by quite significant restrictions which were not imposed on private actors, e.g. the regulation of the sector, restrictions on subsidiaries, the prohibition of group contributions, and restrictions on foreign operations.
Tieliikelaitose tegevust piirati üleminekuperioodil üsna märkimisväärselt, mis ei kehtinud aga eraõiguslike ettevõtjate kohta, näiteks sektori reguleerimine, piirangud tütarettevõtjatele, kontsernisiseste siirete keeld ja rahvusvahelise tegevuse piiramine.
As is evident from the Expert statement the restrictions related to foreign operations have caused difficulties for Tieliikelaitos in making offers on road maintenance contracts abroad (in Estonia, for example).
Nagu ilmneb eksperdiotsusest, põhjustas rahvusvahelise tegevuse piiramine Tieliikelaitosele raskusi teehoolduslepingute hangetes osalemisel välisriikides (näiteks Eestis).
Tieliikelaitos has not been able to bid directly on foreign projects.
Tieliikelaitos ei saanud välismaiste projektide puhul teha otsest pakkumist.
Furthermore, Tieliikelaitos has incurred expenses due to the broader reporting obligations imposed upon State Enterprises in comparison with private undertakings, and the administrative bureaucracy of State enterprises.
Samuti põhjustasid Tieliikelaitosele kulusid riigiettevõtetele kehtestatud ulatuslikum aruandluskohustus võrreldes eraõiguslike ettevõtjatega ja riigiettevõtete haldusbürokraatia.
The requirement that Tieliikelaitos focuses on its core operations, for example, has led to delays in the diversification of Tieliikelaitos’ operations into e.g. electric power network contracts, which led to a loss of income.
Nõue, et Tieliikelaitos peab keskenduma oma põhitegevusele, põhjustas näiteks viivitusi Tieliikelaitose tegevuse mitmekesistamises, nt elektrienergia võrgulepingute valdkonda sisenemisel, mistõttu jäi tulu saamata.
Finland, however, recognises that the estimation of the expenses due to the structural disadvantages listed above has been very difficult.
Sellegipoolest nendib Soome, et eespool nimetatud struktuurilise halvemuse tõttu tekkinud kulusid on väga raske hinnata.
Finland estimates that, as a result of the restriction to sell mineral aggregates to outside parties, Tieliikelaitos lost profits of approximately EUR 1,6 million during the transitional period.
Soome hinnangu kohaselt jäi Tieliikelaitosel üleminekuperioodil saamata tulu ligikaudu 1,6 miljoni euro ulatuses, kuna tal oli keelatud müüa mineraalseid täitematerjale kolmandatele isikutele.
This estimate is based on average annual potential sales of mineral aggregates of EUR 3 million (this corresponded to the 2006 sales forecast) had the restriction not been present, and on the 2006 cost structure.
See hinnang põhineb mineraalsete täitematerjalide keskmisel võimalikul aastakäibel 3 miljonit eurot (see vastas 2006. aasta müügiprognoosile), kui piirangut ei oleks kehtestatud, ja 2006. aasta kulustruktuuril.
With respect to the complainants’ claim that Tieliikelaitos continually violated all the restrictions on its operations that were in place during the transitional period, the Finnish authorities observe that the alleged violations were investigated and found to be insignificant.
Seoses kaebuse esitajate väitega, et Tieliikelaitos rikkus pidevalt üleminekuperioodiks tema tegevusele kehtestatud piiranguid, märgivad Soome ametiasutused, et väidetavaid rikkumisi uuriti ja need leiti olevat tähtsusetud.
Insignificant violations do not change the fact that the restrictions caused disadvantages to Tieliikelaitos.
Tähtsusetud rikkumised ei muuda tõsiasja, et kõnealused piirangud mõjutasid Tieliikelaitost negatiivselt.
Global evaluation of Tieliikelaitos advantages and disadvantages
Üldine hinnang Tieliikelaitost mõjutanud positiivsetele ja negatiivsetele teguritele
In the Expert statement submitted by the Finnish authorities Tieliikelaitos’ possible advantages and disadvantages during the transitional period have been summarised in the following graphic manner:
Soome ametiasutuste esitatud eksperdiotsuses on üleminekuperioodil Tieliikelaitost mõjutanud positiivsed tegurid (eelised) ja negatiivsed tegurid (halvemus) võetud kokku järgmises tabelis:
Source of advantage/disadvantage
Eelise/halvemuse allikas
Effect
Mõju
+1,2 million
+1,2 miljonit
+8,5 million
+8,5 miljonit
Transfer of land and gravel sites
Maade ja kruusakarjääride üleandmine
-4,3 million
-4,3 miljonit
-4,6 million
-4,6 miljonit
Structural disadvantages [33]
Struktuuriline halvemus [33]
-70,6 million
-70,6 miljonit
Based on the above estimates, Finland concludes that the overall effect of the advantages and disadvantages incurred by Tieliikelaitos during the transitional period was a total loss of EUR 69,8 million for Tieliikelaitos.
Tuginedes eespool toodud hinnangutele, jõuab Soome järeldusele, et Tieliikelaitost üleminekuperioodil mõjutanud positiivsete ja negatiivsete tegurite tulemusel sai Tieliikelaitos kahju kokku 69,8 miljonit eurot.
Market developments
Turusuundumused