natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The objective was not to increase capacity but to increase productivity and to meet the demands of customers by introducing new products and adapting to ecological manufacturing standards.
Eesmärgiks ei olnud võimsuse suurendamine, vaid tootlikkuse suurendamine ja kliendi nõudluse rahuldamine, esitledes uusi tooteid ja kohanedes ökoloogiliste tootmisstandarditega.
New production facilities would also allow the company to move away from intermediate products to more highly processed goods with a higher added value (in particular in the plywood programme).
Uued tootmisvahendid võimaldavad äriühingul liikuda pooltoodete juurest rohkem töödeldud toodete juurde, millel on kõrgem lisaväärtus (eelkõige vineeri käsitlevas kavas).
The cost for this part of the restructuring plan were to be met to 50 % by bank credits backed up by a guarantee provided by the Slovenian state, and for the remaining 50 % by Javor Pivka's own funds.
Ümberkorralduskava kõnealuse osa kulud tuli tasuda järgmiselt: 50 % riigi tagatisega pangalaenudest ning ülejäänud 50 % Javor Pivka omavahenditest.
Restructuring of the workforce: This part of the plan provided for the reduction of the workforce by some 100 redundancies (entitled to severance pay) and for training of the remaining 700 to adapt their skills to the new demands of the restructuring programme.
Tööjõu ümberkorraldamine: kava kõnealuses osas nähti ette tööjõu vähendamine ligikaudu 100 inimese koondamise teel (õigusega koondamistasule) ja ülejäänud 700 inimesele väljaõppe andmine selleks, et nad saaksid kohandada oma oskusi ümberkorralduskava uutele nõudmistele.
Review of commercial strategy: Another element of the restructuring plan was to adapt to changes in demand and competition on the company's old markets by repositioning itself on new, more lucrative niche markets and by entering new markets (Russia, particularly targeted for furniture, and South-East Europe).
Äristrateegia ülevaatamine: ümberkorralduskava teine element oli kohaneda nõudluse muutumisega ja konkurentsiga äriühingu endistel turgudel, muutes oma positsiooni uutel, tulusamatel nišiturgudel ja sisenedes uutele turgudele (Venemaa, eelkõige mööbli puhul, ja Kagu-Euroopa).
As regards the products, the company intended to shift its focus towards more finished plywood, special plywood for the building industry and, in the furniture sector, specialist chairs for hospitals, retirement homes and other such facilities.
Toodete osas kavatses äriühing keskenduda rohkem töödeldud vineerile, ehitussektoris kasutatavale spetsiaalsele vineerile ning mööblisektoris eritoolidele haiglate, vanadekodude ja muude selliste asutuste jaoks.
Re-organisation of company structures: The return to viability will also require some re-organisation of the company (e.g. merging subsidiaries and improving the supervision of costs by centralizing the business functions sales, purchasing and finance).
Äriühingu struktuuri ümberkorraldamine: elujõulisuse taastamine eeldab samuti mõningast äriühingu ümberkorraldamist (nt tütarettevõtjate ühinemine ning kulude jälgimise parandamine müügi, ostu ja rahastamisega seotud ärifunktsioonide tsentraliseerimise teel).
Costs for these measures were to be covered entirely from Javor Pivka's own resources.
Kõnealuste meetmete kulud pidi Javor Pivka kandma täielikult omavahenditest.
Financial restructuring: Insufficient liquidity led to mounting liabilities and rising financial charges.
Rahaline ümberkorraldamine: ebapiisav likviidsus tõi kaasa kasvavad kohustused ja suurenevad finantseerimiskulud.
The purpose of the financial restructuring was to adapt the company’s sources of financing and its repayment schedules to secure its current and long-term payment capability.
Rahalise ümberkorraldamise eesmärk oli kohandada äriühingu rahastamisallikaid ja tema tagasimaksegraafikuid tema praeguse ja pikaajalise maksevõime kindlustamiseks.
The activities were to focus on rescheduling debt, reducing interest rates, extending repayment deadlines and obtaining a moratorium on repayment of principal.
Tegevused pidid keskenduma võla ümberajastamisele, intressi vähendamisele, tagasimaksetähtaegade pikendamisele ja põhiosa tagasimaksetähtaja pikenduse saamisele.
Restructuring costs
Ümberkorralduskulud ja nende rahastamine
The table below gives an overview of the costs of the restructuring and its financing [6]:
Järgnevalt esitatud tabel annab ülevaate ümberkorralduskulude rahastamise kohta: [6]
Restructuring costs and financing
Ümberkorralduskulud ja nende rahastamine
Funds required (in thousand SIT)
Nõutavad rahalised vahendid (tuhandetes Sloveenia tolarites)
Financial restructuring
Rahaline ümberkorraldamine
Market restructuring
Turu ümberkorraldamine
Technological restructuring
Tehnoloogiline ümberkorraldamine
Restructuring of workforce
Tööjõu ümberkorraldamine
Organisational restructuring
Organisatoorne ümberkorraldamine
The main element of support from state resources is public guarantees covering loans in the amount of SIT 1100000000 intended to finance Javor Pivka's technological restructuring.
Riigivahenditest antava toetuse põhielement on riigi tagatised, mis katavad laenusid summas 1100000000 Sloveenia tolarit, mis on ette nähtud Javor Pivka tehnoloogilise ümberkorraldamise rahastamiseks.
As collateral for the guarantees, the Slovenian authorities received a mortgage on assets belonging to Javor Pivka to a value corresponding to the amount covered by the guarantees, i.e. SIT 1100000000 (approx. EUR 4584000).
Lisatagatisena panid Sloveenia ametiasutused hüpoteegi Javor Pivkale kuuluvatele varadele väärtuses, mis vastab tagatistega kaetud summale, s.t 1100000000 Sloveenia tolarit (ligikaudu 4584000 eurot).
In addition, aid was given in the form of a grant of SIT 382250000 (approx. EUR 1592000) for the costs of the restructuring of the workforce.
Lisaks anti riigiabi toetusena summas 382250000 Sloveenia tolarit (ligikaudu 1592000 eurot) tööjõu ümberkorraldamise kulude eest.
This aid will contribute to both the severance pays for the redundant workers and for the training costs of those workers who are kept on.
Kõnealune riigiabi katab koondatud töötajate koondamistasu ja nende töötajate koolituskulud, kes jäetakse alles.
Slovenia submitted that Javor Pivka would contribute SIT 2119650000 (approx. EUR 8832000) towards the restructuring, corresponding to 53,7 % of the total costs.
Sloveenia tegi ettepaneku, et Javor Pivka annaks ümberkorraldamisele oma panuse summas 2119650000 Sloveenia tolarit (ligikaudu 8832000 eurot), mis vastab 53,7 %-le kogukuludest.
Market situation
Turuolukord
Javor Pivka is producing the following products, for which it has the indicated market shares at EU level (figures refer to 2003, and the CN numbers refer to the Combined Nomenclature):
Javor Pivka toodab järgmiseid tooteid, mille puhul tema turuosad ELis on järgmised (näitajad viitavad 2003. aastale ning CN-numbrid viitavad kaupade koondnomenklatuurile):
Shuttering panels (CN 441840): 3,91 %
puitraketised betoneerimistöödeks (CN 441840): 3,91 %
Plywood panels (CN 4412): 0,18 %
vineer (CN 4412): 0,18 %
Veneer (CN 4408): 0,22 %
spoon (CN 4408): 0,22 %
Wood chairs (CN 940161 + 940169 + 94019030): 0,08 %
puitkarkassiga istmed (CN 940161 + 940169 + 94019030): 0,08 %
The aggregated Javor Pivka market share in its product range on the EU-25 market was 0,21 % in 2003.
aastal oli Javor Pivka koguturuosa oma tootevalikus EL 25 turul 0,21 %.
REASONS FOR OPENING THE PROCEDURE UNDER ARTICLE 88(2) EC
EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 88 LÕIKE 2 KOHASE MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
As indicated above, the Slovenian authorities did not notify the measures in favour of Javor Pivka.
Nagu eelnevalt nimetatud, ei teatanud Sloveenia ametiasutused Javor Pivka kasuks võetud meetmetest.
In its letter of 16 May 2006 opening the procedure under Article 88(2) EC, the Commission explained in detail why the measures in question would constitute new aid which should be notified on the basis of Article 88 EC and assessed under Article 87 EC.
mai 2006. aasta kirjas, millega algatati EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus, selgitas komisjon üksikasjalikult, miks kõnealused meetmed oleksid uus abi, millest tuleks teatada EÜ asutamislepingu artikli 88 alusel ning mida tuleks hinnata EÜ asutamislepingu artikli 87 alusel.
In addition, the Commission expressed doubts on the aid's compatibility with the common market, and in particular with the Community Guidelines on aid for rescue and restructuring of firms in difficulty of 1999 [7] (hereinafter ‘the guidelines’) on the following grounds:
Lisaks avaldas komisjon kahtlust riigiabi ühisturuga kokkusobivuse osas ning eelkõige kokkusobivuse osas 1999. aasta raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistega [7] (edaspidi „suunised”) järgmistel põhjustel:
The Commission had doubts whether Javor Pivka was eligible for restructuring aid under the guidelines.
Komisjon kahtles, kas Javor Pivka on kõlblik saama ümberkorraldamisabi suuniste alusel.
In particular, the Commission, questioned whether it was ‘in difficulty’ within the meaning of the guidelines as its poor performance in 2003 could be an exceptional occurrence rather than part of a trend.
Eelkõige pidas komisjon küsitavaks seda, kas nimetatud äriühing oli „raskustes” suuniste tähenduses, kuna tema 2003. aasta kehvad tegevusnäitajad oleks pigem erandlik juhtum kui osa suundumusest.
In addition, the Commission questioned whether Javor Pivka belonged to a larger business group and whether it could not obtain the necessary funds from its owners.
Samuti ei olnud komisjon kindel, kas Javor Pivka kuulus suuremasse kontserni ja kas ta ei suutnud oma omanikelt saada vajalikke vahendeid.
It was not clear how the company was to restore its long term viability since the Commission had not been provided with sufficient data to assess the assumptions of future performance under the restructuring plan.
Jäi ebaselgeks, kuidas äriühing pidi taastama oma pikaajalise elujõulisuse, kuna komisjon ei olnud esitanud piisavalt andmeid tulevase suutlikkuse hindamiseks ümberkorralduskava alusel.
No market analysis was provided to justify the absence of compensatory measures.
Kompenseerivate meetmete puudumise põhjendamiseks ei tehtud ühtegi turuanalüüsi.
The Commission also had doubts whether the aid was limited to the minimum necessary because it was unclear whether Javor Pivka had provided a significant own contribution to its restructuring costs as it was unclear how the own funds were to be sourced.
Samuti oli komisjonil kahtlusi, kas riigiabi oli vajaliku miinimumini piiratud abi, kuna ei oldud kindel, kas Javor Pivka oli teinud märkimisväärse omapanuse oma ümberkorralduskuludesse, ning oli ebaselge, kuidas tuli hankida omavahendid.
Finally, the Commission requested information on all other aids granted to Javor Pivka in 2004 in order to ensure that it had not received any previous rescue and restructuring aid, in which case the ‘one time, last time’ condition set out in point 48-51 of the guidelines might bar it from receiving such aid again.
Lõpuks nõudis komisjon teavet kõikide muude abide kohta, mis anti Javor Pivkale 2004. aastal, selle kindlakstegemiseks, et ta ei olnud saanud varem päästmis- ja ümberkorraldamisabi, mistõttu võib ühekordse abi tingimus, mis on sätestatud suuniste punktides 48–51, takistada tal jälle sellise abi saamist.
In the course of the formal proceedings, Slovenia has made in substance the following comments.
Ametlike menetluste käigus esitas Sloveenia järgmised märkused.
New aid, or aid granted before accession
Uus abi või enne ühinemist antud abi
Slovenia insisted that the favourable opinion of the inter-ministerial expert commission amounted, for all practical purposes, to a decision to grant the aid which was binding on the Slovenian state.
Sloveenia nõudis, et abi andmise otsus, mis oli Sloveenia riigile siduv, võetaks vastu ministeeriumidevahelise ekspertkomisjoni pooldava arvamuse põhjal.
Since this decision was adopted on 6 April 2004, i.e. before Slovenia’s accession to the European Union, and since the aid no longer applied after the accession, Slovenia considered that it was aid granted before accession to which the provisions of Articles 87 and 88(3) EC do not apply.
Kuna kõnealune otsus võeti vastu 6. aprillil 2004, s.t enne Sloveenia ühinemist Euroopa Liiduga, ning kuna pärast ühinemist abi enam ei antud, leidis Sloveenia, et see oli enne ühinemist antud abi, mille suhtes ei kohaldata EÜ asutamislepingu artikli 87 ja artikli 88 lõike 3 sätteid.
The notion of company ‘in difficulty’
„Raskustes oleva” äriühingu mõiste
Slovenia showed, submitting i.a. the performance indicators in table 1 above, that Javor Pivka featured several of the characteristics of a company in difficulty, and that this was not only an isolated occurrence in 2003 but a trend which could be distinguished over four years (2000-2003).
Sloveenia näitas, esitades muuhulgas eespool tabelis 1 toodud tegevusnäitajad, et Javor Pivkal olid mitmed raskustes oleva äriühingu tunnused ning et see ei olnud üksnes 2003. aasta erandlik juhtum, vaid suundumus, mida võis täheldada neljal aastal (2000–2003).
In this respect, Slovenia pointed out that Javor Pivka failed to increase its net sales revenue over the period in question.
Sellega seoses rõhutas Sloveenia, et Javor Pivka ei suutnud kõnealusel perioodil suurendada oma müügi netotulu.
The operating result was negative throughout the period, except for 2000, and the losses increased between 2001 and 2003.
Tegevustulemus oli negatiivne kogu perioodi kestel, v.a 2000. aastal, ning kahjumid suurenesid aastatel 2001–2003.
The current losses in 2003 were close to half the company’s share capital.
Jooksvad kahjumid 2003. aastal ulatusid äriühingu poole aktsiakapitali lähedale.
The return on sales, equity and assets was negative and deteriorated continuously 2001-2003.
Müügitulu, omakapital ja varad olid negatiivsed ning halvenesid jätkuvalt aastatel 2001–2003.
Free cash flow from operations fell over the period and was negative in 2003.
Vaba rahavoog tegevustest langes perioodil ja oli negatiivne 2003. aastal.
This negative trend culminated in Javor Pivka being under a large threat of bankruptcy in 2003.
Kõnealune negatiivne suundumus kulmineerus sellega, et Javor Pivka oli tõsises pankrotiohus 2003. aastal.
Javor Pivka’s ownership
Javor Pivka omanikud
Slovenia clarified the ownership structure of Javor Pivka with reference to the particularities of the privatisation model applied by Slovenia after the end of the Communist regime.
Sloveenia selgitas Javor Pivka omanike struktuuri, viidates Sloveenias pärast kommunistliku režiimi lõppu kohaldatud erastamismudeli eripäradele.
Slovenia applied the peculiar notion that the capital of companies had no identifiable owners, neither private nor public, but was ‘social capital’ which belonged to the population at large.
Sloveenia kasutas erimõistet, et äriühingu kapitalil ei olnud äratuntavaid omanikke, ei era- ega riiklikke omanikke, vaid see oli „sotsiaalne kapital”, mis kuulus üldiselt elanikele.
The privatisation process sought to transform this abstract concept into clearer ownership structures by means of ownership certificates which were distributed to the population.
Erastamisprotsessiga püüti muuta kõnealune abstraktne mõiste selgemateks omandi struktuurideks elanikele jagatud omanditunnistuste abil.
These certificates could be exchanged against shares in formerly ‘social’ companies.
Kõnealuseid tunnistusi saab vahetada endiste „sotsiaalsete” äriühingute aktsiate vastu.
In this process, an important role was played by so-called authorised investment companies (known under the acronym ‘PID’) and administration companies (‘DZU’) which were set up to allow private investors to pool their certificates.
Kõnealuses protsessis oli oluline roll nn volitatud investeeringuühingutel (tuntud akronüümi PID järgi) ning haldusühingutel (DZU), mis loodi selleks, et erainvestoritel oleks võimalik oma tunnistused ühendada.
These were then transformed by the PIDs into shares in various privatised companies, whereas the individual investors in return received shares in the PID, rather than in the privatised companies directly (the PID acting somewhat in the manner of an investment fund).
PIDid muutsid need seejärel erinevate erastatud äriühingute aktsiateks, samal ajal kui üksikud investorid said vastu pigem PIDi kui otse erastatud äriühingute aktsiaid (PID tegutses teataval määral investeerimisfondina).
However, the PIDs had no freely available funds (the currency of their investments being the certificates) and lacked the professional skills and experience to take an active part in corporate governance.
PIDidel ei olnud siiski vabalt kättesaadavaid vahendeid (nende investeeringute vääringuks olid tunnistused) ning neil puudusid professionaalsed oskused ja kogemus osaleda aktiivselt äriühingu üldjuhtimises.
As a result, they have been passive owners who take little or no part in the management of the companies they own.
Selle tulemusena on nad passiivsed omanikud, kes võtavad vähe või üldse mitte osa neile kuuluvate äriühingute juhtimisest.
Such passive investors make up a large part of the ownership of Javor Pivka (some 44 % of share capital).
Sellised passiivsed investorid moodustavad suure osa Javor Pivka omanikest (umbes 44 % aktsiakapitalist).
They have no fresh capital to invest in the company.
Neil ei ole värsket kapitali, mida äriühingusse investeerida.
Indeed, when the restructuring programme was established, all institutional owners were invited to participate in the refinancing but none responded.
Kui ümberkorralduskava loodi, kutsuti kõiki institutsioonilisi omanikke üles osalema refinantseerimises, kuid ükski neist ei reageerinud.
Another 40 % of the share capital is split amongst 1255 small shareholders making it at least 80 % of Javor Pivka’s ownership which is not actively managed.
Ülejäänud 40 % aktsiakapitalist on jaotatud 1255 väikeaktsionäri vahel, nii et vähemalt 80 % Javor Pivka omandist ei juhita aktiivselt.
On this point, Slovenia explained that the projections on Javor Pivka's performance under the restructuring plan and its consequent return to viability had been based on market analyses incorporated in the restructuring plan, sales forecasts in the company’s various segments and market research.
Selles osas selgitas Sloveenia, et ümberkorralduskavasse lisatud turuanalüüsid, äriühingu eri segmentide müügiprognoosid ja turu-uuringud on aluseks prognoosidele Javor Pivka ümberkorralduskava kohase suutlikkuse ja sellest tuleneva elujõulisuse taastamise kohta.
To show the reliability of these forecasts, Slovenia submitted complementary additional information.
Kõnealuste prognooside usaldusväärsuse tõendamiseks esitas Sloveenia veel lisateavet.
In particular, Slovenia accounted for the sources of the data on which the projections were based and submitted sales projections for the years 2004-2006 broken down by specific articles within the company's product range.
Eelkõige põhjendas Sloveenia prognooside aluseks olevaid teabeallikaid ja esitas müügiprognoosid aastateks 2004–2006 äriühingu tootevalikus olevate konkreetsete toodete kaupa.
On this point, Slovenia argued that no compensatory measures were necessary since, in view of Javor Pivka’s negligible market share, there is no undue distortion of competition.
Selles osas väitis Sloveenia, et kompenseerivad meetmed ei olnud vajalikud, kuna Javor Pivka tähtsusetut turuosa silmas pidades puudus põhjendamatu konkurentsimoonutus.
In addition, Slovenia argued that the need for compensatory measures must be assessed with due account to the fact that Javor Pivka is located in an area eligible for regional aid pursuant to Article 87(3)(a) EC (see point 54 of the guidelines).
Lisaks sellele väitis Sloveenia, et kompenseerivate meetmete vajadust tuleb hinnata, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaolu, et Javor Pivka asub piirkonnas, mis on piirkondliku abi kõlblik vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a (vt suuniste punkt 54).
Own contribution
Omapanus
Slovenia specified the sources of Javor Pivka’s own contributions as set out in the table in paragraph 18 above.
Sloveenia kirjeldas Javor Pivka omapanuste allikaid, nagu on esitatud käesoleva otsuse lõikes 18 olevas tabelis.
Finally, on this point, Slovenia advised the Commission that Javor Pivka had received state aid for energy saving measures.
Lõpuks teatas Sloveenia selles osas komisjonile, et Javor Pivka oli saanud riigiabi energiasäästu meetmete jaoks.
The aid was given under a scheme to promote renewable sources of energy, effective use of energy and co-generation of heat and electricity.
Abi anti taastuvate energiaallikate, säästva energiakasutuse ning soojuse ja elektri koostootmise edendamise kava alusel.
The aid was granted on 1 September 2003 and paid out on 19 February 2004.
Abi anti 1. septembril 2003 ja maksti välja 19. veebruaril 2004.
This information was corrobarated by documents.
Kõnealuse teabe õigsust kinnitasid dokumendid.
According to Article 87 EC, any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods, insofar as it affects trade between Member States, constitutes incompatible state aid unless it can be justified under Article 87(2) or (3) EC.
Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 87 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, kui seda ei saa põhjendada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikega 2 või 3.
The Commission notes that the aid is granted through State resources to an individual company.
Komisjon märkis, et abi antakse riigi ressurssidest üksikule äriühingule.
The criterion of favouring the individual company is also met.
Üksiku äriühingu soosimise kriteerium oli samuti täidetud.
As regards the aid given in the form of a grant, the advantage for the beneficiary is obvious.
Toetuse kujul antava abi osas oli abisaaja kasu ilmne.
In the case of the guarantee, the advantage may seem less obvious as Javor Pivka provided collateral in the form of a mortgage in return for the guarantee.
Tagatise korral võis kasu näida vähem ilmne, kuna Javor Pivka esitas lisatagatise hüpoteegi kujul vastutasuks tagatise eest.
However, the Slovenian authorities accepted to provide the guarantee against a mortgage with the ratio 1:1 (the value of the mortgage being equal to the amount covered by the guarantee).
Sloveenia ametiasutused nõustusid siiski andma tagatise hüpoteegi vastu suhtega 1:1 (hüpoteegi väärtus on võrdne tagatisega kaetud summaga).
By contrast, commercial lenders would not have provided a loan against less than a 2,5:1 mortgage ratio.
Seevastu ei oleks kommertslaenuandjad andnud laenu väiksema hüpoteegisuhte juures kui 2,5:1.
At the time, Javor Pivka would not have been able to provide sufficient mortgage to secure the same credit on commercial terms.
Sel juhul ei oleks Javor Pivka suutnud esitada piisavat hüpoteeki sama kommertstingimustel antava krediidi tagamiseks.
In fact, the mortgage provided for the guarantee represented the full extent of the unencumbered property of Javor Pivka at the time.
Tegelikult kujutas tagatiseks esitatud hüpoteek Javor Pivka kogu koormamata vara sel ajal.
Consequently, the guarantee provided by the Slovenian authorities favoured Javor Pivka by allowing the company to secure a larger loan than it would otherwise have been able to obtain against the collateral it could provide.
Sellest tulenevalt soosis Sloveenia ametiasutuste antud tagatis Javor Pivkat, lubades äriühingul tagada suuremat laenu, kui ta oleks muidu olnud võimeline saama pakutava lisatagatise vastu.