natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This communication mechanism shall be without prejudice to national requirements concerning access to sensitive and classified information.
See sidemehhanism ei mõjuta riikide nõudeid seoses juurdepääsuga tundlikule ja salastatud teabele.
Compliance with measures including Community measures which in a particular sector require, or refer to a need to have, a Security Liaison Officer or equivalent, is deemed to satisfy all the requirements of Member States in, or adopted pursuant to, this Article.
Kui järgitakse meetmeid, sealhulgas ühenduse meetmeid, mille kohaselt on nõutav või milles osutatakse vajadusele omada teatavas valdkonnas turvalisuse kontaktametnikku või võrdväärset ametnikku, loetakse kõik liikmesriikidele esitatavad käesoleva artikli või selle kohaselt vastu võetud nõuded täidetuks.
Each Member State shall conduct a threat assessment in relation to ECI subsectors within one year following the designation of critical infrastructure on its territory as an ECI within those subsectors.
Iga liikmesriik teostab Euroopa elutähtsa infrastruktuuri alamvaldkondade kohta ohuhinnangu ühe aasta jooksul pärast tema territooriumil asuva elutähtsa infrastruktuuri määramist Euroopa elutähtsaks infrastruktuuriks nimetatud alamvaldkondades.
Each Member State shall report every two years to the Commission generic data on a summary basis on the types of risks, threats and vulnerabilities encountered per ECI sector in which an ECI has been designated pursuant to Article 4 and is located on its territory.
Iga liikmesriik esitab iga kahe aasta järel komisjonile kokkuvõtlikult üldised andmed riskide, ohtude ja haavatavuse kohta igas Euroopa elutähtsa infrastruktuuri valdkonnas, milles on artikli 4 kohaselt määratud tema territooriumil asuvad Euroopa elutähtsad infrastruktuurid.
A common template for these reports may be developed by the Commission in cooperation with the Member States.
Komisjon võib koostöös liikmesriikidega töötada kõnealuste aruannete jaoks välja ühtse vormi.
Each report shall be classified at an appropriate level as deemed necessary by the originating Member State.
Igale aruandele määratakse sobiv salastatuse tase nii, nagu aruande koostanud liikmesriik seda vajalikuks peab.
Based on the reports referred to in paragraph 2, the Commission and the Member States shall assess on a sectoral basis whether further protection measures at Community level should be considered for ECIs.
Komisjon ja liikmesriigid hindavad lõikes 2 nimetatud aruannete põhjal valdkondade kaupa, kas Euroopa elutähtsate infrastruktuuride jaoks tuleks kaaluda täiendavate kaitsemeetmete võtmist ühenduse tasemel.
This process shall be undertaken in conjunction with the review of this Directive as laid down in Article 11.
Nimetatud menetlus teostatakse koos käesoleva direktiivi läbivaatamisega vastavalt artiklile 11.
Common methodological guidelines for carrying out risk analyses in respect of ECIs may be developed by the Commission in cooperation with the Member States.
Komisjon võib koostöös liikmesriikidega töötada Euroopa elutähtsate infrastruktuuridega seonduvate riskianalüüside läbiviimiseks välja ühtsed metoodikasuunised.
Commission support for ECIs
Komisjoni toetus Euroopa elutähtsatele infrastruktuuridele
The Commission shall support, through the relevant Member State authority, the owners/operators of designated ECIs by providing access to available best practices and methodologies as well as support training and the exchange of information on new technical developments related to critical infrastructure protection.
Komisjon toetab liikmesriikide asjaomaste ametiastutuste kaudu Euroopa elutähtsateks infrastruktuurideks määratud infrastruktuuride omanikke/haldajaid, tehes neile kättesaadavaks andmed olemasolevate parimate tavade ja metoodika kohta ning toetades samuti koolitamist ning teabevahetust elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud uute tehniliste arengute vallas.
Sensitive European critical infrastructure protection-related information
Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud tundlik teave
Any person handling classified information pursuant to this Directive on behalf of a Member State or the Commission shall have an appropriate level of security vetting.
Iga isiku suhtes, kes käsitleb käesoleva direktiivi kohaselt salastatud teavet liikmesriigi või komisjoni nimel, viiakse läbi vastava taseme julgeolekukontroll.
Member States, the Commission and relevant supervisory bodies shall ensure that sensitive European critical infrastructure protection-related information submitted to the Member States or to the Commission is not used for any purpose other than the protection of critical infrastructures.
Liikmesriigid, komisjon ja asjaomased järelevalveasutused tagavad, et liikmesriikidele või komisjonile esitatud Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud tundlikku teavet kasutatakse üksnes elutähtsate infrastruktuuride kaitse eesmärgil.
This Article shall also apply to non-written information exchanged during meetings at which sensitive subjects are discussed.
Käesolevat artiklit kohaldatakse samuti suulise teabe suhtes, mida vahetatakse koosolekutel, kus arutatakse tundlikke teemasid.
European critical infrastructure protection contact points
Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitse kontaktpunktid
Each Member State shall appoint a European critical infrastructure protection contact point (‘ECIP contact point’).
Iga liikmesriik määrab Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitse kontaktpunkti.
ECIP contact points shall coordinate European critical infrastructure protection issues within the Member State, with other Member States and with the Commission.
Kontaktpunkti kaudu kooskõlastatakse Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud küsimusi liikmesriigi siseselt ning teiste liikmesriikide ja komisjoniga.
The appointment of an ECIP contact point does not preclude other authorities in a Member State from being involved in European critical infrastructure protection issues.
Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitse kontaktpunkti nimetamine ei välista teiste liikmesriigi asutuste osalemist Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitse alaste küsimuste käsitlemisel.
A review of this Directive shall begin on 12 January 2012.
Käesoleva direktiivi läbivaatamine algab 12. jaanuaril 2012.
Member States shall take the necessary measures to comply with this Directive by 12 January 2011.
Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed 12. jaanuariks 2011.
They shall forthwith inform the Commission thereof and communicate the text of those measures and their correlation with this Directive.
Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile ja edastavad nende meetmete teksti ning andmed nende meetmete seose kohta käesoleva direktiiviga.
When they are adopted by Member States, these measures shall contain a reference to this Directive or shall be accompanied by such reference on the occasion of their official publication.
Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.
Opinion of 10 July 2007 (not yet published in the Official Journal).
Euroopa Parlamendi 10. juuli 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
OJ C 116, 26.5.2007, p. 1.
ELT C 116, 26.5.2007, lk 1.
List of ECI sectors
Euroopa elutähtsate infrastruktuuride valdkondade loetelu
Subsector
Alamvaldkond
I Energy
I Energeetika
Infrastructures and facilities for generation and transmission of electricity in respect of supply electricity
Elektrienergia tootmiseks ja ülekandmiseks vajalikud infrastruktuurid ja rajatised seoses elektrienergia tarnimisega
Oil production, refining, treatment, storage and transmission by pipelines
Nafta tootmine, rafineerimine, töötlemine, ladustamine ja edastamine torustiku kaudu
Gas
Maagaas
Gas production, refining, treatment, storage and transmission by pipelines
Maagaasi tootmine, rafineerimine, töötlemine, ladustamine ja edastamine torustiku kaudu
LNG terminals
Veeldatud maagaasi terminalid
Ocean and short-sea shipping and ports
Meretransport (pikad ja lühikesed mereteed) ning sadamad
The identification by the Member States of critical infrastructures which may be designated as ECIs is undertaken pursuant to Article 3.
Liikmesriigid identifitseerivad elutähtsad infrastruktuurid, mis võidakse määrata Euroopa elutähtsateks infrastruktuurideks, vastavalt artiklile 3.
Therefore the list of ECI sectors in itself does not generate a generic obligation to designate an ECI in each sector.
Euroopa elutähtsate infrastruktuuride valdkondade loetelu ei kehtesta seetõttu üldist kohustust määrata Euroopa elutähtis infrastruktuur igas valdkonnas.
ECI OSP PROCEDURE
EUROOPA ELUTÄHTSATE INFRASTRUKTUURIDE HALDAJA TURVALISUSE TAGAMISE KAVA MENETLUS
The OSP will identify critical infrastructure assets and which security solutions exist or are being implemented for their protection.
Euroopa elutähtsate infrastruktuuride haldaja turvalisuse kavas identifitseeritakse elutähtsate infrastruktuuride varad ning nende kaitseks olemasolevad või rakendatavad turvalahendused.
conducting a risk analysis based on major threat scenarios, vulnerability of each asset, and potential impact; and
oluliste varade identifitseerimine; 2. riskianalüüsi tegemine peamiste ohustsenaariumide, iga vara haavatavuse ja potentsiaalse mõju kohta ning
identification, selection and prioritisation of counter-measures and procedures with a distinction between:
vastumeetmete ja protseduuride kindlaksmääramine, valik ja tähtsusjärjestus. Tuleb eristada järgmisi meetmeid:
permanent security measures, which identify indispensable security investments and means which are relevant to be employed at all times.
alalised turvameetmed, millega määratakse kindlaks hädavajalikud investeeringud turvalisusse ja vahendid, mida on oluline kasutada kogu aeg.
This heading will include information concerning general measures such as technical measures (including installation of detection, access control, protection and prevention means); organisational measures (including procedures for alerts and crisis management); control and verification measures; communication; awareness raising and training; and security of information systems,
Käesolev punkt hõlmab teavet, mis käsitleb üldisi meetmeid, näiteks tehnilisi meetmeid (sealhulgas avastamis-, juurdepääsukontrolli-, kaitse- ja ennetusvahendite paigaldamine); organisatoorseid meetmeid (sealhulgas häire ja kriisiohje korral järgitavad protseduurid); kontrolli- ja tõendusmeetmeid; sidepidamist; teadlikkuse tõstmist ja koolitust ning infosüsteemide turvalistust;
graduated security measures, which can be activated according to varying risk and threat levels.
astmelised turvameetmed, mida võib aktiveerida vastavalt erinevatele riski- ja ohutasemetele.
Procedure for the identification by the Member States of critical infrastructures which may be designated as an ECI pursuant to Article 3
Menetlus, mille kohaselt liikmesriigid identifitseerivad elutähtsad infrastruktuurid, mis võidakse määrata Euroopa elutähtsateks infrastruktuurideks, vastavalt artiklile 3
Article 3 requires each Member State to identify the critical infrastructures which may be designated as an ECI.
Artiklis 3 tehakse igale liikmesriigile kohustuseks identifitseerida elutähtsad infrastruktuurid, mis võidakse määrata Euroopa elutähtsateks infrastruktuurideks.
This procedure shall be implemented by each Member State through the following series of consecutive steps.
Iga liikmesriik rakendab kõnealust menetlust järgmiste järjestikuste etappide kaudu.
A potential ECI which does not satisfy the requirements of one of the following sequential steps is considered to be ‘non-ECI’ and is excluded from the procedure.
Potentsiaalseid Euroopa elutähtsaid infrastruktuure, mis ei vasta ühes järgmistest järjestikustest etappidest esitatud nõuetele, käsitatakse Euroopa elutähtsate infrastruktuuride hulka mittekuuluvana ning need jäetakse menetlusest välja.
A potential ECI which does satisfy the requirements shall be subjected to the next steps of this procedure.
Nõuetele vastavate potentsiaalsete Euroopa elutähtsate infrastruktuuride suhtes kohaldatakse kõnealuse menetluse järgnevaid etappe.
Each Member State shall apply the sectoral criteria in order to make a first selection of critical infrastructures within a sector.
Iga liikmesriik kohaldab valdkondlikke kriteeriume, et teha elutähtsate infrastruktuuride esimene valik valdkonnasiseselt.
Each Member State shall apply the definition of critical infrastructure pursuant to Article 2(a) to the potential ECI identified under step 1.
Iga liikmesriik kohaldab 1. etapis identifitseeritud potentsiaalsete Euroopa elutähtsate infrastruktuuride suhtes elutähtsate infrastruktuuride mõistet vastavalt artikli 2 punktile a.
The significance of the impact will be determined either by using national methods for identifying critical infrastructures or with reference to the cross-cutting criteria, at an appropriate national level.
Mõju olulisuse kindlaksmääramisel kasutatakse siseriiklikke elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise meetodeid või võetakse arvesse valdkondadevahelisi kriteeriume asjakohasel siseriiklikul tasandil.
For infrastructure providing an essential service, the availability of alternatives, and the duration of disruption/recovery will be taken into account.
Hädavajalikku teenust osutavate infrastruktuuride puhul võetakse arvesse alternatiivide kättesaadavust ja kahjustuse/taastamise kestust.
Each Member State shall apply the cross-cutting criteria to the remaining potential ECIs.
Iga liikmesriik kohaldab allesjäänud potentsiaalsete Euroopa elutähtsate infrastruktuuride suhtes valdkondadevahelisi kriteeriume.
The cross-cutting criteria shall take into account: the severity of impact; and, for infrastructure providing an essential service, the availability of alternatives; and the duration of disruption/recovery.
Valdkondadevahelised kriteeriumid peavad arvesse võtma tagajärgede tõsidusastet, hädavajalikku teenust osutavate infrastruktuuride puhul alternatiivide kättesaadavust, ning kahjustuse/taastamise kestust.
A potential ECI which does not satisfy the cross-cutting criteria will not be considered to be an ECI.
Potentsiaalseid Euroopa elutähtsaid infrastruktuure, mis ei vasta valdkondadevahelistele kriteeriumidele, ei käsitata Euroopa elutähtsate infrastruktuuridena.
A potential ECI which has passed through this procedure shall only be communicated to the Member States which may be significantly affected by the potential ECI.
Selle menetluse läbinud potentsiaalsetest Euroopa elutähtsatest infrastruktuuridest teatatakse üksnes liikmesriikidele, keda need potentsiaalsed Euroopa elutähtsad infrastruktuurid võivad oluliselt mõjutada.
The ECI OSP procedure will cover at least: 1. identification of important assets;
Euroopa elutähtsate infrastruktuuride haldaja turvalisuse tagamise kava menetlus hõlmab vähemalt järgmist:
Each Member State shall apply the transboundary element of the definition of ECI pursuant to Article 2(b) to the potential ECI that has passed the first two steps of this procedure. A potential ECI which does satisfy the definition will follow the next step of the procedure.
Iga liikmesriik kohaldab käesoleva menetluse kaks esimest etappi läbinud potentsiaalsete Euroopa elutähtsate infrastruktuuride suhtes Euroopa elutähtsate infrastruktuuride mõiste piiriülest elementi vastavalt artikli 2 punktile b. Määratlusele vastavate potentsiaalsete Euroopa elutähtsate infrastruktuuride suhtes kohaldatakse menetluse järgmist etappi.
Directive 2008/115/EC of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/115/EÜ,
on common standards and procedures in Member States for returning illegally staying third-country nationals
ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 63(3)(b) thereof,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 3 punkti b,
The Tampere European Council of 15 and 16 October 1999 established a coherent approach in the field of immigration and asylum, dealing together with the creation of a common asylum system, a legal immigration policy and the fight against illegal immigration.
ja 16. oktoobril 1999 Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestati sisserände ja varjupaiga valdkonna ühtne lähenemisviis, mille kohaselt käsitletakse koos ühise varjupaigasüsteemi loomist, seadusliku sisserände poliitikat ja võitlust ebaseadusliku sisserändega.
The Brussels European Council of 4 and 5 November 2004 called for the establishment of an effective removal and repatriation policy, based on common standards, for persons to be returned in a humane manner and with full respect for their fundamental rights and dignity.
ja 5. novembril 2004 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel nõuti tõhusat väljasaatmis- ja repatrieerimispoliitikat, mis põhineks ühistel nõuetel, et isikuid saaks tagasi saata inimlikult ja austades täielikult nende põhiõigusi ja väärikust.
On 4 May 2005 the Committee of Ministers of the Council of Europe adopted ‘Twenty guidelines on forced return’.
Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis 4. mail 2005 vastu „Kakskümmend suunist sunniviisilise tagasisaatmise kohta”.
Clear, transparent and fair rules need to be fixed to provide for an effective return policy as a necessary element of a well managed migration policy.
Tuleb kehtestada selged, läbipaistvad ja õiglased eeskirjad, millega nähakse ette tõhus tagasisaatmispoliitika, mis on hästihallatava rändepoliitika vajalik osa.
This Directive should establish a horizontal set of rules, applicable to all third-country nationals who do not or who no longer fulfil the conditions for entry, stay or residence in a Member State.
Käesoleva direktiiviga tuleks luua horisontaalsed eeskirjad, mis on kohaldatavad kõigi kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta liikmesriiki sisenemise, liikmesriigis viibimise või elamise tingimustele.
Member States should ensure that the ending of illegal stay of third-country nationals is carried out through a fair and transparent procedure.
Liikmesriigid peaksid tagama, et kolmandate riikide kodanike ebaseadusliku riigisviibimise lõpetamine toimub õiglase ja läbipaistva korra kohaselt.
According to general principles of EU law, decisions taken under this Directive should be adopted on a case-by-case basis and based on objective criteria, implying that consideration should go beyond the mere fact of an illegal stay.
Vastavalt ELi õiguse üldistele põhimõtetele tuleks käesoleva direktiivi alusel tehtavad otsused võtta vastu juhtumipõhiselt ja lähtudes objektiivsetest kriteeriumitest, mis tähendab, et arvesse tuleks võtta muud kui üksnes ebaseadusliku riigisviibimise asjaolu.
When using standard forms for decisions related to return, namely return decisions and, if issued, entry-ban decisions and decisions on removal, Member States should respect that principle and fully comply with all applicable provisions of this Directive.
Tagasisaatmisega seotud otsuste, nimelt tagasisaatmisotsuste ja, kui on, sisenemiskeeluotsuste ning väljasaatmisotsuste, tüüpvormide kasutamisel peaksid liikmesriigid järgima kõnealust põhimõtet ja täitma täielikult kõiki käesoleva direktiivi kohaldatavaid sätteid.
The need for Community and bilateral readmission agreements with third countries to facilitate the return process is underlined.
Rõhutatakse vajadust ühenduse ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete tagasivõtulepingute järele, et tagasisaatmisprotsessi hõlbustada.
International cooperation with countries of origin at all stages of the return process is a prerequisite to achieving sustainable return.
Rahvusvaheline koostöö päritoluriikidega tagasisaatmisprotsessi kõigil etappidel on püsiva tagasipöördumise saavutamise eeltingimus.
It is recognised that it is legitimate for Member States to return illegally staying third-country nationals, provided that fair and efficient asylum systems are in place which fully respect the principle of non-refoulement.
Tõdetakse, et liikmesriikidel on seaduslik õigus ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks, tingimusel et on olemas õiglased ja tõhusad varjupaigasüsteemid, mis täielikult järgivad mittetagasisaatmise põhimõtet.
In accordance with Council Directive 2005/85/EC of 1 December 2005 on minimum standards on procedures in Member States for granting and withdrawing refugee status [2], a third-country national who has applied for asylum in a Member State should not be regarded as staying illegally on the territory of that Member State until a negative decision on the application, or a decision ending his or her right of stay as asylum seeker has entered into force.
Kooskõlas nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiiviga 2005/85/EÜ (liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta) [2] ei tohiks kolmanda riigi kodanikku, kes on liikmesriigis varjupaika taotlenud, käsitleda liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult viibiva isikuna seni, kuni on jõustunud taotluse kohta tehtud eitav otsus või otsus, millega lõpetatakse tema õigus viibida riigis varjupaigataotlejana.
Where there are no reasons to believe that this would undermine the purpose of a return procedure, voluntary return should be preferred over forced return and a period for voluntary departure should be granted.
Sunniviisilisele tagasisaatmisele tuleks eelistada vabatahtlikku tagasipöördumist, kui ei ole põhjust arvata, et see kahjustaks tagasisaatmiskorra eesmärki, ning tuleks võimaldada tähtaeg vabatahtlikuks lahkumiseks.
An extension of the period for voluntary departure should be provided for when considered necessary because of the specific circumstances of an individual case.
Vabatahtliku lahkumise tähtaega tuleks pikendada, kui seda peetakse üksikjuhtumi konkreetseid asjaolusid arvesse võttes vajalikuks.
In order to promote voluntary return, Member States should provide for enhanced return assistance and counselling and make best use of the relevant funding possibilities offered under the European Return Fund.
Vabatahtliku tagasipöördumise edendamiseks peaksid liikmesriigid pakkuma tõhustatud tagasipöördumisalast abi ja nõustamist ning kasutama parimal viisil ära Euroopa tagasisaatmisfondi poolt pakutavad asjakohased rahastamisvõimalused.
A common minimum set of legal safeguards on decisions related to return should be established to guarantee effective protection of the interests of the individuals concerned.
Tuleks kehtestada üldised minimaalsed õiguslikud tagatised tagasisaatmisega seotud otsuste puhul, et tagada asjaomaste isikute huvide tõhus kaitse.
The necessary legal aid should be made available to those who lack sufficient resources.
Neile, kellel puuduvad piisavad vahendid, tuleks võimaldada vajalikku tasuta õigusabi.
Member States should provide in their national legislation for which cases legal aid is to be considered necessary.
Liikmesriigid peaksid oma siseriiklikus õiguses sätestama, millistel juhtumitel peetakse tasuta õigusabi andmist vajalikuks.
The situation of third-country nationals who are staying illegally but who cannot yet be removed should be addressed.
Tuleks lahendada selliste kolmandate riikide kodanike olukord, kes viibivad riigis ebaseaduslikult, kuid keda ei saa veel välja saata.
Their basic conditions of subsistence should be defined according to national legislation.
Siseriikliku õiguse kohaselt tuleks määratleda nende toimetulekut tagavad tingimused.
In order to be able to demonstrate their specific situation in the event of administrative controls or checks, such persons should be provided with written confirmation of their situation.
Sellistele isikutele tuleks anda kirjalikud kinnitused, et neil oleks halduskontrolli puhul võimalik tõestada oma eriolukorda.