natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this context, the German Government made reference to a study on energy efficiency in greenhouse cultivation which had been conducted by the Centre for Business Management in Horticulture at the Institute of Biological Production Systems at Hannover’s Leibnitz University.
Saksamaa viitab sellega seoses Leibnitzi nimelise Hannoveri ülikooli bioloogiliste tootmisettevõtete instituudi aiandusettevõtete keskuses koostatud uurimusele energiatõhususe kohta katmikkultuuride kasvatamisega tegelevates ettevõtetes.
Higher taxation on energy, it was claimed, was a particular burden on undertakings which heated greenhouses or other covered areas, as the operations of those undertakings were energy-intensive.
Energiatoodetele kõrgemate maksumäärade kohaldamise korral langeb energiamahuka majandamisviisi tõttu eriti suur rahaline koormus ettevõtjatele, kes kasutavad energiatooteid kasvuhoonete või taimekasvatuseks mõeldud katmikalade kütmiseks.
In view of this, it was argued, there had been cause to lessen the burden on those undertakings temporarily by introducing a fiscal incentive.
Seda arvesse võttes oli asjakohane kehtestada vähendatud maksumäär asjaomaste ettevõtjate rahalise koormuse ajutiseks vähendamiseks.
It was also argued that there had still been a need for this measure after 31 December 2002 (the date on which the original tax reduction had been due to expire).
See vajadus jäi püsima ka pärast 31. detsembrit 2002, mil vähendatud maksumäära kohaldamine pidi esialgsete kavade kohaselt lõppema.
For this reason, the Law on the further development of the ecological tax reform extended the validity of the tax reduction by two years until 31 December 2004.
Seetõttu pikendati vähendatud maksumäära kohaldamist ökoloogilise maksureformi edasiarendamise seadusega kahe aasta võrra 31. detsembrini 2004.
In light of the particularly difficult competitive situation in 2005 and 2006 faced by agricultural and forestry undertakings which heated their greenhouses or covered areas for the purpose of cultivating plants, it had been decided to grant the tax reduction for that period also.
Et võtta arvesse energiatooteid kasvuhoonete või taimekasvatuseks mõeldud katmikalade kütmiseks kasutavate põllumajandus- ja metsandusettevõtjate eriti rasket konkurentsiolukorda ka 2005. ja 2006. aastal, on vähendatud maksumäära kohaldamine ette nähtud ka kõnealusel perioodil.
The German Government considered the requirements laid down in point 52 of the Community guidelines to have been satisfied.
Saksamaa leiab, et keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punktis 52 esitatud tingimused on täidetud.
Consequently, it was argued that the provisions of point 51(1)(b) of the Community guidelines could be used as justification for having granted State aid in the form of a tax reduction for the period 2001-06.
Järelikult saab ajavahemikul 2001–2006 kohaldatud vähendatud maksumäära õigustada kõnealuste suuniste punkti 51.1 alapunkti b alusel.
The German Government argued that, where the tax reduction affected a Community tax which had been harmonised in accordance with Directive 92/81/EEC or Directive 2003/96/EC, the tax reduction was compatible with the common market, at least in cases where it was not below the minimum Community tax rate.
Kuna vähendatud maksumäär on seotud ühenduse maksuga, mis on direktiivi 92/81/EMÜ või direktiivi 2003/96/EÜ kohaselt ühtlustatud, on vähendatud maksumäär ühisturuga kokkusobiv tingimusel, et see ei ole madalam asjaomasest ühenduse madalaimast maksumäärast.
The same applied to the tax reduction (i.e. compatibility with the common market) according to Germany, if a Community tax was not involved, at least in cases where the reduction was over 20 % of the domestic tax.
Sama (st ühisturuga kokkusobivus) kehtib vähendatud maksumäära puhul juhul, kui ühenduse maks puudub, tingimusel et vähendatud maksumäär on siseriiklikust maksumäärast 20 % madalam.
Germany also stated that, during consultations on the draft law introducing the ecological tax reform, the issue had arisen of reducing the burden on agricultural and forestry undertakings which heated their greenhouses or covered areas for the purpose of cultivating plants because those undertakings would have been affected significantly by higher taxation due to their energy-intensive operations.
Lisaks sellele selgitas Saksamaa, et vähendatud maksumäära kohaldamist põllumajandus- ja metsandusettevõtjate suhtes, kes kasutavad energiatooteid kasvuhoonete või taimekasvatuseks mõeldud katmikalade kütmiseks, arutati juba seoses ökoloogilise maksureformi käivitamise seaduseelnõuga, sest maksumäära suurendamine mõjutab neid energiamahuka majandamisviisi tõttu eriti teravalt.
Due to the enormous time pressure on passing this legislation through parliament, and the fact that the legislation had originally beens due to enter into force on 1 January 1999, it had been decided to include the agricultural and forestry sector in the tax reduction mechanism for the manufacturing sector.
Esialgsete kavade kohaselt juba 1. jaanuaril 1999 jõustuma pidanud seaduse arutamise käigus, mis toimus parlamendis suure ajalise surve all, nähti ette, et ka põllumajandus- ja metsandusettevõtjad arvatakse tootmisettevõtjate hulka, kelle suhtes kohaldatakse vähendatud maksumäära.
The introduction of the tax reduction in question was the result of a separate amendment to the Law on mineral oil tax, which had entered into force on 1 January 2001. The first extension of the tax reduction (for the period 2003-2004) was adopted under the Law on the further development of the ecological tax reform.
Kõnealune vähendatud maksumäär kehtestati mineraalõliaktsiisi seaduse 1. jaanuaril 2001 jõustunud muudatusega ning vähendatud maksumäära kohaldamist pikendati esimest korda – ajavahemikuks 2003–2004 – ökoloogilise maksureformi edasiarendamise seadusega.
Germany argued that it had been led to believe that the tax reduction in question was lawful during its communications with the Commission beforehand.
Saksamaa märkis, et komisjoniga eelnevalt toimunud kontaktide põhjal oli jäänud mulje, et kõnealune maksumäära vähendamine on seaduslik.
Germany referred in particular to verbal statements made by Commission officials during a meeting of the working group ‘Competition conditions in agriculture’ on 26 and 27 October 1999.
Saksamaa viitas eelkõige komisjoni suulistele märkustele, mis tehti töörühma „Konkurentsitingimused põllumajanduses” koosolekul 26. ja 27. oktoobril 1999.
In any event, the Commission had, at the latest, been made aware of the facts of the case by Germany’s communication of 29 August 2001, to such an extent that at that juncture the Commission would have been able to assess the compatibility of the tax reduction with the common market.
Igal juhul olid komisjonile asjaolud teada hiljemalt Saksamaa 29. augusti 2001. aasta teatise põhjal, nii et komisjonil oli juba sel ajal võimalik otsustada, kas vähendatud maksumäära kohaldamine on ühisturuga kokkusobiv.
Germany expressly invoked Article 10(1) and the second sentence of Article 14(1) of Regulation (EC) No 659/1999 [4].
Saksamaa tugines sõnaselgelt määruse (EÜ) nr 659/1999 [4] artikli 10 lõikele 1 ja artikli 14 lõike 1 teisele lausele.
Any recovery of the aid could not, Germany argued, be compatible either with the principles of the protection of legitimate expectations and legal certainty or with the principles of proper administration.
Abi võimaliku tagastamise nõue oleks vastuolus õiguspärase ootuse ja õiguskindluse põhimõtetega ning hea haldustava põhimõtetega.
According to Germany the observations by interested third parties showed that their expectations were legitimate.
Saksamaa arvates näitavad huvitatud isikute märkused, et nende ootused olid õigustatud.
THIRD PARTY OBSERVATIONS
HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
The interested third parties essentially put forward arguments which Germany had already used.
Huvitatud isikud esitasid peaasjalikult samu argumente, mida Saksamaa oli eelnevalt juba esile toonud.
They argued that the measures were also not selective because they were open to all agricultural and forestry undertakings operating greenhouses and covered areas.
Meetmed ei ole valikulised ka seetõttu, et neid kohaldatakse kõigi põllumajandus- ja metsandusettevõtjate suhtes, kes tegelevad taimekasvatusega kasvuhoonetes või katmikaladel.
They also argued that Community trade was not disrupted.
Lisaks sellele märkisid huvitatud isikud, et asjaomased meetmed ei takista ühendusesisest kaubandust.
The area under glass had been drastically reduced in the years concerned and imports to Germany of competing products had increased.
Kõnealustel aastatel vähendati katmikalade pindala ja suurenes konkureerivate toodete sissevedu Saksamaale.
In any case, Germany’s production volumes were hardly significant, compared to intra-Community trade in vegetables.
Saksamaal toodetavad kogused ei ole võrreldes ühendusesisese köögiviljade kaubandusega niikuinii määrava tähtsusega.
Furthermore, open-air crops and those under glass were not in direct competition with each other and most of them could not be substituted for each other.
Lisaks sellele ei konkureeri avamaal ja katmikalal viljeldavad kultuurid otseselt omavahel ning neid ei saa üldjuhul üksteisega asendada.
If aid existed, it could be justified on the basis of Article 87(3)(c) of the EC Treaty since it helped the development of the horticultural sector.
Juhul kui meede on riigiabi, saab seda õigustada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, kuna selle eesmärk on aianduse arengu soodustamine.
The aid enabled the horticultural sector to adjust to increased energy prices and reduced the ‘distortions of competition’ resulting from the significantly lower gross energy prices in other Member States and adversely affecting undertakings producing in Germany.
See võimaldab aiandusettevõtjatel kerkinud energiahindadega kohaneda ja vähendab konkurentsi kahjustamist Saksamaa tootmisettevõtjate kahjuks, mis tuleneb asjaolust, et energiatoodete brutohinnad on teistes liikmesriikides oluliselt madalamad.
It could not be claimed that the German aid was ‘distorting competition’.
Konkurentsi kahjustamisest Saksamaa antud riigiabi tõttu rääkida ei saa.
On the contrary, it (partially) compensated for an existing ‘distortion of competition’ which put Germany’s greenhouse cultivation at a disadvantage.
Vastupidi, Saksamaa katmikkultuuride kasvatamisega tegelevaid ettevõtjaid ebasoodsasse olukorda asetav konkurentsi kahjustamine korvatakse meetmega (osaliselt).
Because they were limited in time, the measures gave the sector a powerful incentive to adapt to increasing energy prices by implementing energy-saving and rationalisation measures and making the appropriate investment.
Tähtajalise piiramise tõttu annavad kõnealused meetmed asjaomasele sektorile tugeva stiimuli kerkinud energiahindadega energiasäästu meetmete ja tootmise ratsionaliseerimise abil kohaneda ning teha asjaomased investeeringud.
As a result the measures had to be admissible because otherwise the intention of Directive 92/81/EEC and Directive 2003/96/EC would be undermined or inadmissibly restricted.
Vaidlusalased meetmed peaksid olema lubatavad, kuna vastasel korral rikutaks või kitsendataks lubamatult direktiivis 92/81/EMÜ ja direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud eesmärke.
In the alternative, with reference to the RSV judgment [5] of the European Court of Justice it was argued that protecting the legitimate expectations of the beneficiaries precluded any recovery of the aid, since the Commission already knew about the aid on 29 August 2001 but did not make it the subject of an investigation procedure until 20 April 2005 when it requested information.
Viidates Euroopa Kohtu otsusele RSV-kohtuasjas, [5] märgitakse teise võimalusena, et abi tagasinõudmine on vastuolus abisaajate õiguspärase ootusega, kuna komisjon teadis abist juba 29. augustil 2001, kuid algatas kõnealuse abi suhtes uurimismenetluse alles 20. aprillil 2005 esitatud teabetaotlusega.
Moreover, in the event of recovery, a large number of undertakings risked becoming insolvent.
Pealegi ähvardab suurt osa ettevõtjaid abi võimaliku tagasinõudmise korral maksejõuetus.
V. ASSESSMENT OF THE MEASURE
V. ABI HINDAMINE
Under Article 43 of Regulation (EC) No 2200/96 of 28 October 1996 on the common organisation of the market in fruit and vegetables [6], Articles 87, 88 and 89 of the EC Treaty apply to the production of the goods specified in the Regulation and to trade in those goods.
Vastavalt nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2200/96 (puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta) [6] artiklile 43 kohaldatakse nimetatud määruses loetletud toodete tootmise ja kaubanduse suhtes EÜ asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89.
The production of, and trade in, fruit and vegetables is therefore subject to the Community provisions on granting State aid.
Seega kuuluvad puu- ja köögiviljade tootmine ja kaubandus riigiabi käsitlevate ühenduse eeskirjade alla.
Under Article 87(1) of the EC Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods is, insofar as it affects trade between Member States, to be deemed incompatible with the common market.
EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
The ECJ has ruled that, when considering whether a State measure constitutes aid within the meaning of Article 87 of the EC Treaty, it is to be determined whether the recipient undertaking has received economic advantage which it would not have received under normal market conditions [7] or has been spared costs which it would normally have had to bear from its own resources [8].
Euroopa Kohus sedastas, et küsimuse üle otsustamiseks, kas riiklik meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses, tuleb kindlaks teha, kas abi saavale ettevõtjale anti majanduslik soodustus, mida ta ei oleks tavalistes turutingimustes saanud, [7] või kas sellega vähendati ettevõtja rahalist koormust, mida ta tavaliselt oleks pidanud kandma omavahendite arvel. [8]
The measure in the form of tax refunds gives the undertakings which receive them economic advantages in the form of a lower tax burden.
Maksu tagastamise vormis antav riigiabi annab abi saavatele ettevõtjatele majandusliku eelise, vähendades nende maksukoormust.
This saves them costs which, under normal circumstances, they would have had to bear from their own resources.
See võimaldab ettevõtjatel kokku hoida kulusid, mida nad tavalistel tingimustel oleksid pidanud kandma omavahendite arvel.
The aid is granted from public funds to certain undertakings, namely agricultural and forestry undertakings engaged in production using greenhouses and covered areas.
Abi antakse riigi vahenditest teatavatele ettevõtjatele, nimelt põllumajandus- ja metsandusettevõtjatele, kes kasutavad majandustegevuseks kasvuhooneid või katmikalasid.
The aid is not granted to all undertakings and is therefore selective.
Abi ei anta kõigile ettevõtjatele ja seega on abi valikuline.
It follows that the measure constitutes aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Sellest järeldub, et tegemist on riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
The tax refund is also likely to distort competition [9] and to affect trade between Member States [10].
Maksu tagastamine võib kahjustada konkurentsi [9] ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. [10]
Germany is a significant producer of greenhouse products.
Saksamaa on oluline katmikkultuuride kasvatamisega tegelev tootja.
Trade in these products is also significant, as the following statistics show.
Ka kõnealuste toodete kaubandus on märkimisväärne nagu näitavad alljärgnevad statistilised andmed.
Vegetables
Köögivili
Value (in thousands of euro)
Väärtus (tuhandetes eurodes)
Germany’s greenhouse products are in competition with the greenhouse products of other Member States.
Saksamaal toodetavad katmikkultuurid konkureerivad teistes liikmesriikides toodetavate katmikkultuuridega.
Not only have Germany and the interested third parties not disputed this, but it has also been explained that greenhouse undertakings were exempted from the tax precisely in order to improve their competitive position vis-à-vis Dutch competitors which, according to the same information, enjoy more favourable production conditions because of lower gross prices for energy.
Saksamaa ja huvitatud isikud ei vaidlustanud nimetatud tõsiasja ning märkisid ka, et katmikkultuuride kasvatamisega tegelevad ettevõtjad vabastati maksust just seetõttu, et parandada nende konkurentsipositsiooni konkureerivate Madalmaade ettevõtjate suhtes, kellel on energia madalamate brutohindade tõttu soodsamad tootmistingimused.
Direct competition is therefore involved.
Seega on tegemist otsese konkurentsiga.
An interested third party’s assertion that greenhouse products were not in direct competition with open-air products is therefore immaterial considering that there is competition between German greenhouse products and greenhouse products of other Member States, including Dutch greenhouse products.
Seetõttu ei oma tähtsust ühe huvitatud isiku väide, et katmikkultuurid ei konkureeri otseselt avamaakultuuridega, kuna Saksamaal toodetavad katmikkultuurid konkureerivad otseselt teistes liikmesriikides, sealhulgas Madalmaades toodetavate katmikkultuuridega.
Consequently, the exemption from taxes otherwise due is likely to distort competition.
Abi, mis vabastab ettevõtjad neil tavaliselt lasuvatest maksudest, kahjustab seega konkurentsi.
The argument that energy prices are more favourable in other Member States is unimportant [11].
Seejuures ei oma tähtsust väide, et teistes liikmesriikides on energiahinnad madalamad.
Even if it were true that the starting points differed as regards this production factor, this would not alter the fact that the tax refund granted by Germany is likely to distort competition.
Ka juhul kui peaks pidama paika, et nimetatud tootmisteguri suhtes olid lähtepositsioonid erinevad, ei muuda see asjaolu, et Saksamaa poolt lubatav maksu tagastamine võib konkurentsi kahjustada.
The aid is also likely to impair trade between the Member States.
Abi kahjustab ka liikmesriikidevahelist kaubandust.
This is shown by the not insignificant trade flows, as demonstrated above.
Seda tõendavad eespool tabelis toodud andmed oluliste kaubavoogude kohta.
Even if it were true, as has been argued, that the area under glass has been drastically reduced and imports to Germany have increased, that in no way proves that trade has not been disrupted.
Kui peab paika, nagu eespool märgitud, et katmikkultuuride kasvupinda vähendati ja suurenes konkureerivate toodete sissevedu Saksamaale, ei tähenda see, et kaubandust ei ole kahjustatud.
It cannot be ruled out that without the measure the growing area would have been even more drastically reduced and/or imports to Germany would have increased still further.
Ei saa välistada, et ilma kõnealuse abikava rakendamiseta oleks katmikkultuuride kasvupinda veel suuremal määral vähendatud ja sissevedu Saksamaale oleks veelgi suurenenud.
Since intra-Community trade with Germany in greenhouse products exists, it is not a matter of how significant Germany’s production quantities are to be regarded.
Kuna Saksamaa osaleb ühendusesiseses katmikkultuuride kaubanduses, ei oma tähtsust küsimus, kui oluliseks tuleb pidada Saksamaal toodetavaid koguseid.
The ban on granting State aid under Article 87(1) of the EC Treaty does not apply without exception, however.
EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud riigiabi andmise keeld ei kehti siiski ilma eranditeta.
The Commission has examined whether any of the exceptions to the ban in principle on aid under Article 87(1) of the EC Treaty apply.
Komisjon kontrollis, kas mõni asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud erand üldisest riigiabi keelust on kohaldatav.
The exceptions provided for in Article 87(2) of the EC Treaty, which concern aid of a social character granted to individual consumers, aid to make good the damage caused by natural disasters or exceptional occurrences and aid granted to the economy of certain areas of the Federal Republic of Germany, are irrelevant in the present context regardless of who the beneficiaries of the scheme at issue are.
Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandid ei ole käesoleval juhul kohaldatavad, sest kõnealune abi ei ole üksiktarbijatele antav sotsiaalabi; loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi ega Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antav abi, olenemata sellest, kellele kõnealuse meetmega abi antakse.
The Commission considers that the exceptions provided for in Article 87(3)(a) of the EC Treaty concerning the development of certain areas are not applicable to the scheme at issue because the measure does not comprise aid to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment.
Komisjon leiab, et EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandid ei ole kohaldatavad, sest kõnealune abi ei ole abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus.
As for the exception provided for in Article 87(3)(b) of the EC Treaty, it is sufficient to note that the tax scheme at issue is not an important project of common European interest and does not seek to remedy a serious disturbance in the German economy.
EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud erandid ei ole kohaldatavad, sest kõnealune abi ei ole abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või Saksamaa majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks.
Nor does it seek to promote culture and heritage conservation within the meaning of the exception provided for in Article 87(3)(d) of the EC Treaty.
Samuti ei ole kõnealune abi ette nähtud kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d.
The Commission would point out in this connection that neither the German authorities nor any interested parties invoked the above-mentioned exceptions in the course of the investigation procedure.
Komisjon viitab kõnealuses seoses sellele, et Saksamaa ja huvitatud isikud ei tuginenud kõnealuse abi suhtes algatatud uurimismenetluse käigus riigiabi andmise eranditele.
The only exception that could be considered is therefore that contained in Article 87(3)(c), according to which an aid may be considered compatible with the common market if it is found to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.
Seega on ainus erand, mida oleks võimalik kohaldada, asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c, mille kohaselt võib ühisturuga kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.
The Community guidelines for State aid in the agriculture sector [12] apply to the measures at issue here [13].
Vaidlusaluste meetmete suhtes kohaldatakse põllumajandussektoris antavat riigiabi käsitlevaid ühenduse suuniseid [12] (edaspidi „põllumajandussuunised”). [13]
However, neither those Community guidelines nor any other rules relating to agriculture provide in respect of the measures described above for express exemptions from the ban in principle on aid contained in Article 87(1) of the EC Treaty.
Põllumajandussuunised ja muud põllumajandussektorit käsitlevad eeskirjad ei sätesta eespool nimetatud meetmete suhtes sõnaselgelt erandeid asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldisest riigiabi keelust.