natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The principle is that, if the AOR exceeds €90,8 million, there is scope for a transfer to the FOR.
Fond tegutseb põhimõttel, et kui AOR ületab 90,8 miljonit eurot, võib sealt teha eraldisi FOR-i.
This, however, is not an automatic process.
See ei toimu siiski automaatselt.
Each year the Minister of Education, Culture and Science decides whether a transfer is possible and if so, how much can be transferred.
Igal aastal otsustab haridus-, kultuuri- ja teadusminiSTER, kas raha eraldamine on võimalik ja kui on, siis kui suur summa eraldatakse.
Where such a transfer is approved, the rules are laid down in a protocol.
Kui raha eraldamine kinnitatakse, sätestatakse eeskirjad protokollis.
Such protocols were established in 1999 and 2001.
Nimetatud protokollid koostati 1999. ja 2001. aastal.
On the basis of Article 99 2(d) of the Media Act, the budget must also contain a description of how the Board of Management proposes to spend the money.
Vastavalt meediaseaduse artikli 99 lõike 2 punktile d tuleb eelarvele lisada kirjeldus selle kohta, kuidas juhatus on kavandanud raha kulutada.
Based on this proposal, the Minister can then make available to the PO funds from the FOR, which can be used for purposes established by the Minister when making the money available.
Nimetatud ettepaneku põhjal võib miniSTER eraldada FOR-ist PO-le raha, mida tohib kulutada ministri poolt raha eraldamisel sätestatud eesmärkidel.
Although the FOR is a fund dedicated to PO initiatives, it is not a reserve that is part of the assets of the PO.
Kuigi FOR on PO algatuste rahastamiseks ettenähtud fond, ei ole see PO varade hulka kuuluv reserv.
The funds available in the FOR make it possible for the PO to give a qualitative impetus, improve programming and invest in the public broadcasters in general.
FOR-i vahendid võimaldavad PO-l aidata kaasa kvaliteedi parandamisele, täiustada saateid ja üldse investeerida avalik-õiguslikesse ringhäälinguorganisatsioonidesse.
More specifically, the goal of the FOR is to:
FOR-i konkreetsem eesmärk on:
offset reduced STER advertising income;
korvata STER-i vähenenud reklaamitulu;
strengthen the variety and quality of programming where this involves extra initial costs; and
suurendada saadete mitmekesisust ja kvaliteeti, kui sellega kaasnevad täiendavad esialgsed kulud, ja
fund investments which support Dutch public service broadcasting as a whole.
rahastada investeeringuid, mis toetavad Madalamaade avalik-õiguslikku ringhäälingut tervikuna.
By 2005 the public broadcasting system had received €191,2 million from the FOR, of which €157,4 million was transferred to the individual public service broadcasters and €33,8 million to the PO.
aastaks oli avalik-õiguslik ringhäälingusüsteem saanud FOR-ist 191,2 miljonit eurot, millest 157,4 miljonit eurot eraldati üksikutele avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele ja 33,8 miljonit eurot PO-le.
Co-Production Fund (CoBo) payments
CoBo maksed
The Co-Production Fund (Coproductiefonds Binnenlandse Omroep: hereinafter ‘CoBo Fund’) was created to finance co-productions between Dutch public broadcasters and other programme producers.
Ühistoodangu fond (Coproductiefonds Binnenlandse Omroep: edaspidi „CoBo”) loodi Madalmaade avalik-õigusliku ringhäälingu ja teiste programmitootjate ühistoodangu rahastamiseks.
Its income comes from revenues generated by the copyright payments paid by Belgian and German cable operators for the distribution of the three Dutch channels in Belgium and Germany.
Fondi vahendid laekuvad autoritasudest, mida Belgia ja Saksamaa kaabellevivõrgu operaatorid maksavad kolme Madalmaade kanali saadete edastamise eest Belgias ja Saksamaal.
The Fund was established by the public broadcasters and is managed through a foundation.
Fondi asutajad on avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid ja seda hallatakse sihtasutuse kaudu.
The board of the Fund consists of managers from the public broadcasters.
Fondi juhatusse kuuluvad avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide juhid.
In 1994 the Dutch authorities decided to make payments to two sub-funds managed by the CoBo Fund, the ‘Film Fund’, which finances co-productions of films and documentaries, and the ‘Telefilm’ project, which aims to stimulate the production of high-quality television films.
aastal otsustasid Madalmaade ametiasutused teha makseid kahte CoBo hallatavasse alafondi, nimelt Filmifondi, millest kaasrahastatakse mängu- ja dokumentaalfilmide ühistootmist, ja Telefilmi projekti, mille eesmärk on edendada kvaliteetsete telefilmide tegemist.
The reserves held by the individual broadcasters
Avalik-õigusliku ringhäälingu reservid
Each public service broadcaster maintains certain reserves, which are, typically, a programme reserve and either an association or a foundation reserve, depending on whether the public service broadcaster is a foundation or an association.
Igal ringhäälinguorganisatsioonil on reservid, milleks tavaliselt on programmireserv ja kas liidu- või sihtasutuse reserv, sõltuvalt sellest, kas avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon on liit või sihtasutus.
Programme reserves
Programmireserv
Individual public service broadcasters are allowed to increase their reserves when total revenues exceed total costs.
Avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid võivad reserve suurendada, kui nende kogutulu ületab kogukulud.
These programme reserves can be used to cover programme costs in future years.
Programmireservi kasutatakse tulevaste aastate programmikulude katmiseks.
According to the Dutch authorities, the value of programmes which have been produced but not yet broadcast is added to the programme reserves.
Madalmaade ametiasutuste sõnul lisatakse valminud, kuid veel eetrisse minemata saadete väärtus programmireservile.
The programme reserves thus also reflect the value of programmes already produced.
Seega kajastub programmireservis ka juba valminud saadete väärtus.
In 2005 the total programme reserves held by the individual public broadcasters amounted to €78,6 million.
aastal oli eri ringhäälinguorganisatsioonide programmireservides kokku 78,6 miljonit eurot.
In 2005 the PO also decided that part of the programme reserves should be transferred to the PO itself, but the broadcasters were allowed to maintain reserves of up to 5-10 % of their annual budget.
aastal otsustas PO, et osa programmireservide vahenditest tuleks anda PO-le, kuid ringhäälinguorganisatsioonidel lubati säilitada reservid 5–10 % ulatuses nende aastaeelarvest.
The public broadcasters transferred to the PO an amount of €42,457 million.
Avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid kandsid PO-le üle 42,457 miljonit eurot.
Association reserves
Liidureservid
The public service broadcasting associations originated as private law entities.
Avalik-õiguslikud ringhäälinguliidud loodi algselt eraõiguslike juriidiliste isikutena.
Over the years they have built up their own association reserves from contributions and legacies received from their members.
Aastate jooksul on need liikmete maksetest ja annakutest moodustanud liidureservid.
The association reserves thus originated from private resources.
Seega on liidureservide vahendid pärit eraallikatest.
In 1993 the Dutch government decided to ‘freeze’ the association reserves.
aastal otsustas Madalmaade valitsus liidureservid „külmutada”.
As of that moment, in principle, the profits generated by association activities and other non-public activities had to be used for public service activities and could no longer be transferred to the association reserves.
Pärast seda tuli liidutegevusest ja muust eraõiguslikust tegevusest laekunud tulu kasutada põhimõtteliselt avaliku teenuse osutamise jaoks ja seda ei saanud enam kanda liidureservi.
In 2005 the public service broadcasters in the Netherlands had a total association reserve of approximately €131,1 million.
Madalmaade avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide liidureservides oli 2005. aastal kokku umbes 131,1 miljonit eurot.
Foundation reserve NOS RTV and smaller broadcasters
NOS RTV ja väiksemate ringhäälinguorganisatsioonide sihtreservid
The NOS RTV, NPS and other smaller broadcasters without members (Article 39f of the Media Act) hold a ‘foundation’ reserve’ (‘stichtingsreserve’).
NOS RTV-l, NPS-il ja muudel väiksematel liikmeteta ringhäälinguorganisatsioonidel (meediaseaduse artikkel 39f) on sihtasutuse reserv („stichtingsreserve”).
The overall level of the foundation reserves was €42,2 million in 2005.
Sihtasutuse reservides oli 2005. aastal kokku 42,2 miljonit eurot.
Advertising on public service channels
Reklaam avalikku teenust osutavates kanalites
As explained in paragraph 17, the STER is responsible for selling advertising time on public service channels.
Nagu juba punktis 17 nimetatud, vastutab reklaami müügi eest avalikku teenust osutavates kanalites STER.
The other main companies selling TV advertising time which are active on the Dutch market are IP and SBS.
Teised peamised Madalamaade turul telereklaami müüvad ettevõtjad on IP ja SBS.
IP sells advertising time on behalf of the commercial broadcasters RTL4, RTL5 and Yorin.
IP müüb reklaami kommertskanalite RTL4, RTL5 ja Yorin nimel.
SBS sells advertising time for its commercial broadcasters SBS6, Net 5 and Veronica.
SBS müüb telereklaami kommertskanalite SBS6, Net 5 ja Veronica nimel.
Table 1 below shows the evolution of the audience share of the public service broadcasters for which STER manages the sale of advertising.
Tabelis 1 on näidatud nende avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide vaatajaskonna osakaalu muutused, kelle nimel müüb reklaami STER.
The audience share of viewers aged 13+ has declined in recent years from 38,8 in 1997 to 35,4 % in 2005.
Vanemate kui 13-aastaste vaatajate osakaal vaatajaskonnas on viimastel aastatel vähenenud 38,8 %-lt 1997. aastal 35,4 %-ni 2005. aastal.
For the 20-49 category, the audience share is even lower, at 27,2 %.
20 49-aastaste vaatajate osakaal vaatajaskonna on veelgi väiksem, nimelt 27,2 %.
Audience share 13+ and 20-49 years old (18.00h - 24.00h), 1997 - 2005
Üle 13-aastaste ja 20–49aastaste vaatajate osakaal (kell 18.00–24.00), 1997–2005
Letter of 24.2.2006 from Dutch authorities.
Madalmaade ametiasutuste kiri, 24.2.2006.
Since 1994, the gross revenue (based on list prices) and net revenue (taking into account discounts granted) generated by the commercial broadcasters on the advertising market have exceeded the revenue generated by the public broadcasters.
Alates 1994. aastast on kommertskanalite kogu- (hinnakirjade põhjal) ja netokäive (võttes arvesse allahindlusi) reklaamiturul ületanud avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide käivet.
Gross revenues from TV advertising 1994 - 2005 (amounts x €1 million)
Telereklaamist saadud brutotulu aastatel 1994–2005 (miljonit eurot)
Commercial broadcasters
Kommertstelekanalid
Net revenues from TV advertising, 1994 - 2005 (amounts x €1 million)
Telereklaamist saadud netotulu aastatel 1994–2005 (miljonit eurot)
As can be inferred from Tables 1, 2 and 3, there is a difference between gross revenues from TV advertising and revenues net of discounts.
Nagu eeltoodud tabelitest näha, erineb telereklaamist saadud brutotulu netotulust, milles kajastub antud hinnaalandus.
According to the Dutch authorities, not only are the published tariffs of the public service broadcasters higher, but also the discounts that they grant are lower in comparison with commercial broadcasters.
Madalmaade ametiasutuste sõnul ei ole avaliku teenuse ringhäälinguorganisatsioonide avaldatud tariifid mitte ainult kommertskanalite omadest kõrgemad, vaid ka nende allahindlused on madalamad.
Acquisition of football rights by the NOS RTV
Jalgpallivõistluste ülekandeõiguste omandamine NOS RTV poolt
During the period under investigation the NOS RTV obtained broadcasting rights for several important football events.
Uurimisalusel ajavahemikul omandas NOS RTV mitme olulise jalgpallivõistluse ülekandeõiguse.
The commercial broadcaster Canal+ (pay-TV) obtained the rights for the live matches of the Dutch premier league.
Kommertskanal Canal+ (tasuline televisioon) omandas Hollandi kõrgliiga jalgpallivõistluste otseülekannete õigused.
The rights for the Champions League were also partly sublicensed to Canal+ by the NOS RTV.
NOS RTV all-litsentsis meistrite-liiga ülekandeõigused osaliselt telekanalile Canal+.
The commercial broadcaster SBS obtained the broadcasting rights of two national football cups.
Kommertskanal SBS omandas kahe rahvusliku jalgpalli karikavõistluse ülekandeõigused.
It also obtained the rights to the Dutch first division matches and the qualification matches of the Dutch team for the European Championship 2004.
Samuti omandas SBS Madalmaade esimese divisjoni ja Hollandi võistkonna 2004. aasta Euroopa meistrivõistluste kvalifikatsioonivõistluste ülekandeõigused.
The broadcasting rights for various foreign football competitions are held by CLT-UFA, Europe's largest broadcasting group (the parent company of e.g. RTL).
Mitmesuguste välismaiste jalgpallivõistluste ülekandeõigus on Euroopa suurimal ringhäälingukontsernil CLT-UFA (kes on näiteks RTL-i emaettevõtja).
Relation between broadcasters and cable operators
Ringhäälinguorganisatsioonide ja kaabellevivõrgu operaatorite vahelised suhted
Traditional cable transmission is seen as a separate publication for the purpose of copyright under Dutch law.
Madalmaade seaduste kohaselt on traditsioonilise kaabeltelevisiooni puhul autoriõiguse seisukohast tegemist teoste eraldi esitusega.
In principle, the permission of all copyright holders is required, and the copyright holder may claim a payment from the cable operator for the publication.
Põhimõtteliselt on vajalik kõigi autoriõiguste omajate luba ja autoriõiguse omaja võib nõuda kaabellevivõrgu operaatorilt avaldamise eest tasu.
Since 1985 there has been an agreement between the VECAI (representing the cable operators) and the NOS RTV (representing the public broadcasters) under which the cable operators are exempted from making copyright payments to the public broadcasters (the copyright holders) when their programmes are transmitted via cable.
Alates 1985. aastast kehtib VECAI (kes esindab kaabellevivõrgu operaatoreid) ja NOS RTV (kes esindab avalik-õiguslikke ringhäälinguorganisatsioone) vahel kokkulepe, mille kohaselt kaabellevivõrgu operaatorid on vabastatud autoritasu maksmisest avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele (autoriõiguste omajatele) nende saadete edastamisel kaabellevivõrgu kaudu.
This agreement was made at the request of the Dutch Government, on the grounds that citizens already paid a contribution for public broadcasting.
Nimetatud kokkulepe sõlmiti Madalmaade valitsuse taotlusel põhjendusega, et kodanikud juba maksavad avalik-õigusliku ringhäälingu eest.
It was considered that a copyright payment from cable operators, which could result in higher cable subscription fees, would be undesirable.
Leiti, et autoritasu nõudmine kaabellevivõrgu operaatoritelt oleks ebasoovitav, sest see võib kaasa tuua kõrgemad kaabeltelevisiooniga liitumise tasud.
Commercial broadcasters have not asked for copyright payments from the cable operators either.
Ka kommertskanalid ei ole nõudnud kaabellevivõrgu operaatoritelt autoritasude maksmist.
However, this is not related to the aforementioned agreement with the public service broadcasters.
See ei ole siiski seotud eelnimetatud avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonidega sõlmitud kokkuleppega.
It should be noted that cable operators are legally obliged to transmit all the public broadcasters' radio and TV programmes (‘must carry’ obligation) and cannot charge broadcasters for the transmission costs.
Tuleks märkida, et kaabellevivõrgu operaatoritel on seaduslik kohustus edastada kõiki avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide raadio- ja telesaateid (ülekandekohustus) ja nad ei tohi ringhäälinguorganisatsioonidelt selle eest tasu võtta.
The measures subject to this Decision
Käesolevas otsuses käsitletud meetmed
As set out in the decision to open the formal investigation procedure, the following measures are the subject of this Decision:
Nagu ametliku uurimise algatamise otsuses sätestatud, käsitletakse käesolevas otsuses järgmisi meetmeid:
This amount can be divided into payments made from the matching funds (€[...] million) and payments made from the AOR to the FOR and subsequently from the FOR to the public broadcasters (€191,2 million).
Nagu eespool sedastatud, võib nimetatud summa jagada makseteks nn võrdse rahastamise fondist ([…] miljonit eurot) ja makseteks, mis kanti üle AOR-ist FOR-i ja seejärel FOR-ist avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele (191,2 miljonit eurot).
payments from the Co-production Fund (CoBo).
Maksed ühistoodangu fondist (CoBo).
The CoBo Fund consists of two specific sub-funds, the Film Fund and the Telefilm project.
CoBo koosneb kahest erifondist, milleks on „Filmifond” ja „Telefilmi projekt”.
In the period 1994-2005 the State granted €31,7 million to the public broadcasters via the CoBo Fund.
Riik maksis avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele aastatel 1994–2005 CoBo fondide kaudu 31,7 miljonit eurot.
Ensured access to the cable, known as the ‘must carry’ obligation, laid down in Article 82i of the Media Act.
Tagatud juurdepääs kaabellevivõrkudele ehk nn ülekandekohustus (vastavalt meediaseaduse artiklile 82i).
Provision of technical facilities by NOB free of charge, provided for in Articles 89 and 90 of the Media Act.
NOBi poolne tasuta tehniliste seadmetega varustamine (vastavalt meediaseaduse artiklitele 89 ja 90).
GROUNDS FOR INITIATING THE PROCEDURE AND ARGUMENTS OF THE PARTIES
MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUS JA POOLTE ARGUMENDID
3 SUMMARY OF THE GROUNDS FOR INITIATING THE PROCEDURE
3 MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSTE KOKKUVÕTE
After its initial investigation, the Commission concluded that certain measures, with the possible exception of the ‘must carry’ obligation, constituted state aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Pärast esialgset uurimist leidis komisjon, et teatavad meetmed (ülekandekohustust nende hulka pigem ei arvata) kujutasid endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
The Commission also expressed doubts about the compatibility of such state aid under Article 86(2) of the EC Treaty.
Samuti kahtles komisjon nimetatud riigiabi ühisturuga kokkusobivuses EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaselt.
Regarding the proportionality of the funding, the Commission doubted whether costs and revenues were allocated according to clearly established cost accounting principles.
Seoses toetuste proportsionaalsusega kahtles komisjon, kas kulude ja tulude jaotus toimus vastavalt kehtestatud kuluarvestuspõhimõtetele.
The Commission doubted whether non-public service revenues were fully taken into account when calculating the need for state funding, leading to a risk of funding going beyond the net costs of the public service.
Komisjon kahtles, kas tulu, mida saadi teenustest, mis ei olnud avalikud teenused, võeti täielikult arvesse riigiabi vajaduse arvutamisel, mistõttu toetused võisid olla suuremad kui avaliku teenuse osutamise netokulud.
Furthermore, the Commission considered that the level of funds in the FOR and the programme reserves was an indication of structural over-compensation.
Lisaks leidis komisjon, et FOR-i ja programmireservide vahendite suurus viitab struktuurilisele ülekompenseerimisele.
The Commission noted that, of the total ad hoc payments, an amount of €110 million (based on figures of 2001) had not been used.
Komisjon märkis, et sihtotstarbeliste maksete kogusummast jäi 110 miljonit eurot kasutamata (2001. aasta andmete põhjal).
Moreover, the Commission expressed its intention to investigate whether competition in commercial markets had been unlawfully distorted.
Samuti teatas komisjon kavatsusest uurida, kas äriturgudel ei ole konkurentsi põhjendamatult kahjustatud.
The Commission stressed that such distortion of competition could occur in the markets for advertising, intellectual property rights for cable transmission and football transmission rights.
Komisjon rõhutas, et konkurentsi võidi kahjustada reklaamiturul, kaabellevivõrgu intellektuaalomandiõiguste ja jalgpallivõistluste ülekandeõiguste turgudel.
Finally, the NOB is not allowed to charge the public broadcasters for the services it provides, but receives payments for this task directly from the State.
Lõpetuseks, NOB-il ei ole lubatud avalik-õiguslikelt ringhäälinguorganisatsioonidelt teenuse eest tasu võtta, kuid talle makstakse selle ülesande täitmise eest otse riigieelarvest.
The Commission noted that the provision of technical facilities free of charge could constitute aid to the public broadcasters.
Komisjon märkis, et tehniliste vahenditega tasuta varustamine võis kujutada endast avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele antud riigiabi.
COMMENTS FROM INTERESTED PART IES
4 HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
The following comments relevant for this Decision were provided.
Seoses käesoleva otsusega esitati järgmised asjakohased märkused.
The Dutch public broadcasters argued that the measures in question should be considered existing aid because they constitute part of the general financing system for public broadcasting.
Madalmaade avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid väitsid, et kõnealuseid meetmeid tuleks käsitada olemasoleva abina, sest need on osa avalik-õigusliku ringhäälingu üldisest rahastamisest.
Moreover, they remarked that the Commission should assess the financing of public broadcasting only in the light of the Protocol on the system of public broadcasting in the Member States, annexed to the EC Treaty (hereinafter ‘Amsterdam Protocol’), and should not apply the criteria of the Altmark judgment or Article 87(1) or 86(2) of the EC Treaty.
Samuti märgiti, et komisjon peaks hindama avalik-õigusliku ringhäälingu rahastamist ainult tuginedes AmSTERdami protokollile ning mitte kohaldama Altmarki kohtuotsuse või asutamislepingu artikli 87 lõike 1 või artikli 86 lõike 2 kriteeriume.
CLT-UFA noted that it was not until 2002 that the accounts of the public service broadcasting system could be verified and approved by an independent accountant.
CLT-UFA märkis, et enne 2002. aastat ei kontrollinud ja kinnitanud avalik-õigusliku ringhäälingusüsteemi raamatupidamist sõltumatu audiitor.
The public broadcasters commented that there is no over-compensation of €110 million as stated by the Commission.
Avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid märkisid, et komisjoni väidetud 110 miljoni euro suurust ülemäärast hüvitamist ei ole toimunud.
First of all, the public broadcasters and the government work with different accounting systems.
Esiteks kasutavad avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid ja valitsus erinevaid arvestussüsteeme.
The government works on a cash receipts basis of accounting and the public broadcasters work on the basis of costs and revenues which are entered in the accounts at the moment of the transaction.
Valitsus kasutab kassapõhist raamatupidamisarvestust ja avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid kasutavad tekkepõhist raamatupidamisarvestust.
This causes discrepancies.
See põhjustabki erinevusi.
In addition, the revenues of the FOR are, according to the public broadcasters, earmarked for specific future goals.
Lisaks sellele on avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide sõnul FOR-i tulud ette nähtud konkreetseteks edaspidisteks eesmärkideks.
Moreover, they commented that the excess financing cannot lead to distortions in other markets, as this financing can only be used for the public service activities.
Samuti märgiti, et ülerahastamine ei saa põhjustada teiste turgude kahjustamist, sest nimetatud vahendeid võib kasutada ainult avaliku teenuse osutamise rahastamiseks.
ACT stated that STER behaves in an anti-competitive manner by undercutting prices in the advertising market.
ACT väitis, et STER käitub reklaamiturul hindu alla lüües konkurentsivastaselt.
It argues that since the total annual advertising time of public broadcasters is more limited than that of commercial broadcasters, the STER should charge higher prices than commercial operators.
ACT väidab, et kuna avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide aastane reklaamiaeg kokku on väiksem kui kommertskanalite oma, peaks STER-i hinnad olema kommertskanalite hindadest kõrgemad.