natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Of these, 169 were exporting producers of farmed salmon.
Neist 169 olid tehistingimustes kasvatatud lõhet eksportivad tootjad.
Exports were made either directly or indirectly via related and independent traders.
Eksport toimus kas otseselt või kaudselt seotud või sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu.
In view of the large number of companies involved, it was decided to make use of the provisions for sampling and, for this purpose, a sample of producing companies, with the largest export volumes to the Community (exporting producers) was chosen, in consultation with the representatives of the Norwegian industry.
Pidades silmas asjaomaste äriühingute suurt arvu, otsustati kasutada väljavõttelise uuringu tegemist käsitlevat sätet ja moodustati sel eesmärgil Norra tootmisharu esindajatega konsulteerides valim tootmisettevõtete hulgast, kelle eksport ühendusse oli kõige suurem (eksportivad tootjad).
The representatives of the Norwegian industry proposed to include into the sample (i) a producing company which did not export on its own but only via unrelated traders in Norway and (ii) two exporters but not producers of the product concerned.
Norra tootmisharu esindajad tegid ettepaneku lisada valimisse i) üks tootmisettevõte, mis ei eksportinud ise, vaid ainult Norra sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu, ja ii) kaks äriühingut, mis tegelesid vaatlusaluse toote ekspordi, kuid mitte tootmisega.
This could not be accepted because as far as the producing company is concerned there were no sufficient guarantees that export sales to the Community via unrelated traders could indeed be identified.
Sellega ei saanud nõustuda, kuna tootmisettevõtte puhul puudusid piisavad garantiid selle kohta, et sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu toimuvat eksportmüüki ühendusse on tõepoolest võimalik kindlaks teha.
As for the exporters without own production of salmon, no normal value could be established and therefore no duty could be determined for these companies.
Lõhet mittetootvate eksportijate puhul ei olnud võimalik kindlaks määrata kauba normaalväärtust ega sellest tulenevalt ka nimetatud äriühingute suhtes kohaldatava tollimaksu suurust.
As far as importers are concerned, and in order to enable the Commission to decide whether sampling is necessary, Section 5(a)(ii) of the notice of initiation requested importers in the Community to submit the information specified in this section.
Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, paluti ühendusse importijatel vastavalt algatamisteate punkti 5 alapunkti a alapunktile ii esitada nimetatud punktis määratletud teave.
Only four importers in the Community replied to the sampling form.
Valimi moodustamiseks esitatud küsimustele vastas ainult neli ühendusse importijat.
Given this low number of cooperating importers no sampling was necessary in this case.
Koostööd tegevate importijate vähesuse tõttu otsustati, et väljavõttelise uuringu kasutamine ei ole käesoleval juhul õigustatud.
The Commission sought and verified all information deemed necessary for the determination of dumping.
Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks.
To this end, the Commission invited all parties known to be concerned and all other parties which made themselves known within the deadlines set out in the notice of initiation to cooperate in the present proceeding and to fill in the relevant questionnaires.
Sel eesmärgil kutsus komisjon kõiki teadaolevalt asjaga seotud isikuid ja kõiki teisi isikuid, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul, osalema käesolevas uuringus ja vastama asjaomastele küsimustikele.
In this regard, 267 producers and exporters in Norway, the representatives of the Community salmon producers and the Governments of Ireland and Scotland cooperated with the Commission and made their views known.
Komisjoniga tegid koostööd ja talle teatasid oma seisukohad 267 Norra tootjat ja eksportijat, ühenduse lõhetootjate esindajad ning Iirimaa ja Šotimaa valitsused.
Furthermore, four importers and the six sampled Norwegian exporting producers submitted full questionnaire replies within the deadlines set.
Lisaks sellele saadi sätestatud tähtajaks täielikud vastused neljalt importijalt ja kuuelt valimisse kuuluvalt Norra eksportivalt tootjalt.
The Commission carried out verifications at the premises of the following companies:
Komisjon korraldas kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:
importers/processors/users
Importijad/töötlejad/kasutajad
Laschinger GmbH, Bischofmais, Germany,
Laschinger GmbH, Bischofsmais, Saksamaa
Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburg, Germany,
Gottfried Friedrichs KG (GmbH & Co.), Hamburg, Saksamaa
Rodé Vis B.V., Urk, The Netherlands,
Rodé Vis B.V., Urk, Madalmaad
Hätälä Oy, Oulu, Finland;
Hätälä Oy, Oulu, Soome
Exporting producers in Norway (Group level)
Norra eksportivad tootjad (kontserni tasandil)
Marine Harvest AS, Bergen, Norway,
Marine Harvest AS, Bergen, Norra
Hallvard Leroy AS, Bergen, Norway.
Hallvard Leroy AS, Bergen, Norra.
The two largest Norwegian exporting producers, i.e. Marine Harvest AS and Hallvard Leroy AS represented over 44 % of the total production reported by the cooperating Norwegian producers and 45 % of the Norwegian exports to the Community.
Kahe Norra suurima eksportiva tootja, Marine Harvest ASi ja Hallvard Leroy ASi osakaal oli koostööd tegevate Norra tootjate andmete põhjal üle 44 % Norra tootjate kogutoodangust ja 45 % Norra ekspordist ühendusse.
The information supplied by the other four companies selected in the sample was subject to an in-depth desk analysis and it was found that their costs of production and export prices were generally in line with those of the visited companies.
Ülejäänud nelja valimisse kuuluva äriühingu esitatud andmeid analüüsiti põhjalikult ja leiti, et nende tootmiskulud ja ekspordihinnad olid üldjoontes samal tasemel komisjoni kontrollitud äriühingute tootmiskulude ja ekspordihindadega.
The investigation of dumping covered the period from 1 January 2006 to 31 December 2006 (review investigation period or RIP).
Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2006 („läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).
The product under review is the same as in the original investigation, i.e. farmed (other than wild) salmon, whether or not filleted, fresh, chilled or frozen, originating in Norway (the product concerned).
Vaatlusalune toode on sama, mida käsitleti esialgse uurimise käigus, s.o Norrast pärinev tehistingimustes kasvatatud (mittelooduslik), fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud lõhe (edaspidi „vaatlusalune toode”).
The definition excludes other similar farmed fish products such as large (salmon) trout, biomass (live salmon) as well as wild salmon and further processed types such as smoked salmon.
Mõiste ei hõlma teisi sarnaseid tehistingimustes kasvatatud kaladest tooteid nagu suur (lõhe)forell, biomass (eluslõhe), samuti looduslikku lõhet ja selliseid töödeldud tooteid nagu suitsulõhe.
The product is currently classifiable within CN codes ex03021200, ex03031100, ex03031900, ex03032200, ex03041913 and ex03042913 corresponding to different presentations of the product (fresh or chilled fish, fresh or chilled fillets, frozen fish and frozen fillets).
Toodet liigitatakse praegu CN-koodide ex03021200, ex03031100, ex03031900, ex03032200, ex03041913 ja ex03042913 alla, mis vastavad toote erinevatele liikidele (värske või jahutatud kala, värske või jahutatud filee, külmutatud kala ja külmutatud filee).
As established in the original investigation and confirmed by this investigation, the product concerned and the product produced and sold on the domestic market in Norway were found to have the same basic physical characteristics and had the same use.
Nagu tuvastati esialgse uurimise ja kinnitati käesoleva uurimise käigus, on vaatlusalusel tootel ning Norra siseturul toodetaval ja müüdaval tootel sarnased füüsikalised omadused ning sama kasutusala.
Since the present review was limited to dumping, no conclusions were reached with regard to the product produced and sold by the Community industry in the Community market.
Kuna käesolev läbivaatamine piirdus dumpingu uurimisega, ei tehtud mingeid järeldusi seoses ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul toodetud ja müüdud tootega.
The Norwegian producers of farmed salmon were making sales of the product concerned to the Community either directly, or via related and unrelated traders.
Norra tehistingimustes kasvatatud lõhe tootjad müüsid vaatlusaluse toote ühendusse kas otse või seotud ja sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu.
Only identifiable sales destined for the Community market made directly or via related companies based in Norway were used to calculate an export price at the level of the producer.
Tootjapoolse ekspordihinna arvutamisel võeti arvesse ainult kas otse või Norras asuvate seotud äriettevõtete kaudu ühenduse turule suunatud eristatavat müügimahtu.
In order to determine whether domestic sales were representative, sales to unrelated traders located in Norway and owning an export licence during the RIP were disregarded since the final destination of these sales could not be established with certainty.
Omamaise müügi tüüpilisuse määramisel ei võetud arvesse Norras asuvatele ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ekspordilitsentsi omavatele sõltumatutele kaubandusettevõtjatele suunatud müüki, kuna selle lõppsihtkohta ei olnud võimalik kindlaks teha.
Indeed, the investigation indicated that these sales were overwhelmingly destined for export to third country markets and therefore not sold for domestic consumption.
Uurimine näitas, et kõnealune müük oli valdavalt ette nähtud eksportimiseks kolmandate riikide turgudele, mitte aga omamaiseks tarbimiseks.
The Commission subsequently identified those product types sold domestically by the companies having overall representative domestic sales, which were identical or directly comparable with the types sold for export to the Community.
Seejärel määratles komisjon sellised üldiselt tüüpilise omamaise müügiga eksportivate tootjate omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse ekspordiks müüdud tooteliikidega.
An examination was also made as to whether the domestic sales of each type of the product concerned sold domestically in representative quantities could be regarded as having been made in the ordinary course of trade in accordance with Article 2(4) of the basic Regulation, by establishing the proportion of profitable sales to independent customers of the type in question.
Samuti uuriti, kas vaatlusaluse toote iga tooteliigi omamaist müüki, mis oli piisavalt tüüpiline, võis käsitleda tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, selgitades välja, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele.
This was done by establishing the proportion of profitable domestic sales to independent customers of each exported product type, on the domestic market during the investigation period, as follows:
Selleks määrati kindlaks, kui suure osa iga eksporditud tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele tarbijatele.
Where the sales volume of a product type, sold at a net sales price equal to or above the calculated cost of production, represented more than 80 % of the total sales volume of that type, and where the weighted average price of that type was equal to or above the cost of production, normal value was based on the actual domestic prices.
Kui toodangu arvestusliku maksumusega võrduva või seda ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % sellise tooteliigi müügi kogumahust ja sellise tooteliigi kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal.
This price was calculated as a weighted average of the prices of all domestic sales of that type made during the RIP, irrespective of whether these sales were profitable or not.
See hind arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kestel selle tooteliigi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.
Where the volume of profitable sales of a product type represented 80 % or less of the total sales volume of that type, or where the weighted average price of that type was below the cost of production, normal value was based on the actual domestic price, calculated as weighted average of profitable sales of that type only, provided that these sales represented 10 % or more of the total sales volume of that type.
Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdub ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, juhul kui müük moodustas vähemalt 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust.
Where the volume of profitable sales of any product type represented less than 10 % of the total sales volume of that type, it was considered that this particular type was sold in insufficient quantities for the domestic price to provide an appropriate basis for the establishment of the normal value.
Kui mõne tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata kodumaise hinna põhjal.
First, it was examined whether normal value could be established on the basis of domestic prices of other producers in Norway in accordance with Article 2(1) of the basic Regulation.
Kõigepealt uuriti, kas normaalväärtust oleks võimalik kindlaks määrata teiste Norra tootjate omamaiste hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt.
Since in this case, no more reliable prices of other producers were available, the constructed normal value was used in accordance with Article 2(3) of the basic Regulation.
Kuna kõnealusel juhul teiste tootjate usaldusväärsed omamaised hinnad puudusid, kasutati algmääruse artikli 2 lõike 3 kohast arvestuslikku normaalväärtust.
Therefore, in accordance with Article 2(3) of the basic Regulation, the Commission instead calculated a constructed normal value as follows.
Sellest lähtuvalt ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 arvutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse järgmiselt.
Normal value was constructed by adding to each exporting producer’s manufacturing costs of the exported types, adjusted where necessary, a reasonable amount for selling, general and administrative expenses (SG&A) and a reasonable margin of profit.
Normaalväärtuse arvutamiseks liideti iga eksportija eksporditavate tooteliikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal.
To this end, the Commission examined whether the SG&A incurred and the profit realised by each of the exporting producers concerned on the domestic market constituted reliable data.
Selleks uuris komisjon, kas iga asjaomase eksportiva tootja kodumaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.
None of the six exporting producers concerned for which the normal value had to be constructed had representatives domestic sales.
Ükski kuuest asjaomasest eksportivast tootjast, kelle puhul tuli kindlaks määrata arvestuslik nominaalväärtus, ei müünud siseturul tüüpilistes kogustes.
Therefore, the method as described in Article 2(6) chapeau could not be used.
Seega ei olnud artikli 2 lõike 6 sissejuhatavas lõigus kirjeldatud meetodit antud juhul võimalik kasutada.
Article 2(6)(a) could not be applied since none of the exporting producers concerned had representative domestic sales.
Artikli 2 lõike 6 punkti a ei olnud võimalik kohaldada, kuna ükski asjaomastest eksportivatest tootjatest ei müünud siseturul tüüpilistes kogustes.
Article 2(6)(b) was not applicable either, because sales of the general category of products on the domestic markets were found not to be made in the ordinary course of trade.
Samuti ei saanud kohaldada artikli 2 lõike 6 punkti b, kuna leiti, et sama üldkategooria toodete müük siseturul ei toimunud tavakaubanduse raames.
Therefore, SG&A and profits were established pursuant to Article 2(6)(c) of the basic Regulation, i.e. on the basis of any other reasonable method.
Seetõttu määrati müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi suurus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt, st mis tahes muu mõistliku meetodi abil.
In this regard, and in the absence of any other more reliable information available, it was considered that a profit margin of 30 % and SG&A of 3 % would be reasonable taking into account the figures reported by the six exporting producers during the RIP regarding their domestic sales.
Sellega seoses ja muu usaldusväärse teabe puudumisel ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kuue eksportiva tootja poolt omamaise müügi kohta esitatud andmetest lähtudes saadi mõistlikuks kasumimarginaaliks 30 % ja mõõdukaks osaks müügi-, üld- ja halduskuludest 3 %.
The Norwegian exporting producers questioned the use of a profit margin of 30 % claiming that it would not correspond to any actual figures reflecting normal margins in the fish farming sector.
Norra eksportivad tootjad vaidlustasid 30 % kasumimarginaali kasutamise, väites, et see ei ole kooskõlas kalakasvatussektori normaalseid kasumimarginaale kajastavate tegelike andmetega.
However, there was no indication in the file that the amounts for profits established, as described above, exceeded the profit normally realised by other exporting producers on sales of products of the same general category on the domestic market of the country of origin in the RIP.
Siiski puudusid tõendid, et eespool kirjeldatud viisil kindlaks määratud kasumimarginaal ületaks kasumit, mida tavaliselt said teised eksportivad tootjad sama üldkategooria toodete müümisel päritoluriigi siseturul läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.
Indeed, as mentioned above, the profit margin used was based on actual verified figures.
Nagu eespool märgitud, põhineb kasutatud kasumimarginaal tegelikel kontrollitud andmetel.
Where export sales were made via related traders, the export price was constructed, pursuant to Article 2(9) of the basic Regulation, on the basis of the price at which the imported products were first resold to an independent buyer, duly adjusted for all costs incurred between importation and resale, as well as a reasonable margin for SG&A and profits.
Kui eksportmüük toimus seotud kaubandusettevõtjate kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooted müüdi esimest korda edasi sõltumatule ostjale ja mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud vastavalt kõikidele impordi ja müügi vahelisel ajal tekkinud kuludele, ning arvestades mõõdukat osa müügi-, üld- ja halduskuludest ja mõistlikku kasumimarginaali.
In this regard, the related traders’ actual SG&A during the RIP were used.
Selleks kasutati kaubandusettevõtjate tegelikke müügi-, üld- ja halduskulusid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
As far as profit is concerned, it was determined on the basis of information available, and in the absence of any other more reliable information, that 2 % profit was reasonable for a trader in this business sector.
Olemasoleva teabe põhjal ning muu usaldusväärse teabe puudumisel otsustati, et kõnealuse sektori kaubandusettevõtja mõistlik kasumimarginaal on 2 %.
As mentioned above in recital (21), in cases where sales were made via unrelated traders, it was not possible to determine with certainty the final destination of the product exported.
Nagu põhjenduses 22 märgitud, ei olnud sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu toimunud müügi puhul võimalik kindlaks teha eksporditud toote lõppsihtkohta.
Therefore, it could not be established whether a certain sale was made to a customer in the Community or to another third country, and it was therefore decided to disregard sales to unrelated traders.
Seega ei olnud võimalik kindlaks teha, kas toode müüdi ühenduse kliendile või muusse kolmandasse riiki, ning seetõttu otsustati müüki sõltumatutele kaubandusettevõtjatele mitte arvesse võtta.
The Community industry objected to this approach claiming that such sales should have been investigated alleging that salmon was sold via independent traders which entered the Community at prices below the MIP.
Ühenduse tootmisharu oli sellise lähenemisviisi vastu, väites, et kõnealust müüki oleks tulnud uurida, kuna lõhet müüdi sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu ühendusse minimaalsest impordihinnast madalamate hindadega.
It is recalled that, when establishing the export price, sales to the first independent customer should be taken into consideration in accordance with Article 2(8) of the basic Regulation and that therefore, in the context of the determination of dumping, re-sales prices from the first independent customers are irrelevant.
Tuletatakse meelde, et ekspordihinna kindlaksmääramisel tuleks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt arvesse võtta müüki esimesele sõltumatule kliendile ning seepärast on esimese sõltumatu kliendi edasimüügihinnad dumpingu kindlakstegemise seisukohast tähtsusetud.
The comparison between normal value and export prices was made on an ex-works basis.
Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasehindade alusel.
For the purpose of ensuring a fair comparison between the normal value and the export price, due allowance was made in the form of adjustments for differences affecting prices and price comparability in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation.
Ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglase võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimisi tehes vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ja hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi.
Appropriate adjustments were granted in all cases where they were found to be reasonable, accurate and supported by verified evidence.
Asjakohaseid korrigeerimisi tehti kõigil juhtudel, kui neid peeti põhjendatuks ja täpseks ning kui neid kinnitasid kontrollitud tõendid.
On this basis, allowances were made for differences in discounts, rebate, transport, insurance, handling, loading and ancillary costs, packing, credit and import duties.
Selle põhjal võeti arvesse alla- ja mahahindluste, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja krediidikulude ning imporditollimaksude erinevusi.
Sampled companies
Valimisse arvatud äriühingud
For the exporting producers which were included in the sample, an individual dumping margin was calculated.
Valimisse arvatud eksportivate tootjate jaoks arvutati välja individuaalne dumpingumarginaal.
Regarding those cooperating exporting producers not included in the sample, it was found that, for the bulk of their sales, their export prices were generally in line with those of the sampled exporters.
Selliste koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, keda valimisse ei arvatud, leiti, et müügi põhiosas vastasid nende ekspordihinnad üldiselt valimisse kuuluvate eksportijate ekspordihindadele.
Given the high level of cooperation, i.e. almost 100 %, it was also concluded that the dumping margins found for the sampled cooperating exporting producers were representative for Norway.
Arvestades koosöö kõrget taset, mis ulatus peaaegu 100 %-ni, järeldati, et valimisse arvatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutatud dumpingumarginaalid olid Norra jaoks tüüpilised.
On the basis of the above, the dumping margins expressed as a percentage of the CIF net free-at-Community-frontier price, duty unpaid are as follows:
Eespool kirjeldatule tuginedes on lõplik dumpingumarginaal, väljendatud protsendimäärana vabast CIF-netohinnast ühenduse piiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmine:
The weighted average dumping margin for all six exporting companies is – 16,1 %.
Kõigi kuue eksportiva äriühingu kaalutud keskmine dumpingumarginaal on – 16,1 %.