natgillin/translations-raw huggingface dataset:
First, the relevant provisions of national, European and international legislation determine only the content of training and qualifications for the handling of freight and aircraft but do not specify a minimum number of employees.
Esiteks on kohaldatavates riiklikes, ühenduse ja rahvusvahelistes õigusnormides sätestatud üksnes lennutranspordi ja õhusõidukite käitlemise valdkonna töötajate koolitusele ja kvalifikatsioonile esitatavad sisulised nõuded, töötajate miinimumarvu sätestatud ei ole.
Second, the training measures planned not only fulfil the existing legal requirements but go beyond what is mandatory.
Teiseks ei ole kavandatud koolitusmeetmete eesmärk mitte ainult õiguslike eelduste täitmine, vaid need lähevad vajalikust ulatusest kaugemale.
Therefore, for all the measures exceeding the legal requirements alternative scenarios could be envisaged (e.g. outsourcing and subcontracting).
Kõigi meetmete korral, mis lähevad õiguslikest nõuetest kaugemale, võiks seega kaaluda alternatiive (nt allhange ja teenuste sisseostmine).
However, since these alternative scenarios are only possible variants, DHL did not commission a detailed cost analysis which would include the costs for the mandatory and/or minimum training needed in any event and indicate the extra costs of subcontracting and/or recruiting skilled employees.
Kuna nimetatud alternatiivid on siiski üksnes mõeldavad variandid, siis ei tellinud DHL üksikasjalikku kuluanalüüsi, mis hõlmaks igal juhul vajalikku kohustuslikku ja/või miinimumkoolitust ning kus oleks ühtlasi ära näidatud lisakulutused teenuste sisseostmiseks ja/või juba väljaõppinud spetsialistide värbamiseks.
DHL does not have any information on the degree of training normally provided in the sector.
DHL-il ei ole ka teavet selles valdkonnas tavapärase koolituse mahu kohta.
UPS, a competitor of DHL, submitted comments supporting the Commission's position.
Lisaks esitas DHL-i konkurent UPS arvamuse, mis toetab komisjoni seisukohta.
First, it explains that the recruitment of new employees for DHL Hub and DHL EAT entails in any event certain training and instruction measures that should be carried out.
Esiteks väidab UPS, et uute töötajate töölevõtmisel peavad DHL Hub ja DHL EAT korraldama igal juhul teatavat liiki koolituse ja juhendamise.
Thus, the training measures are, to a certain extent, necessary and would need to be carried out by the undertaking even in the absence of aid.
Seega on koolitusmeetmed teatavas ulatuses vajalikud ja äriühing peaks neid võtma ka ilma riigiabita.
Second, according to UPS, DHL is required under the relevant national and European legislation to provide a minimum amount of training for its employees, e.g. regulated agents.
Teiseks väidab UPS, et kohaldatavate siseriiklike ja ühenduse õigusnormide kohaselt on DHL kohustatud pakkuma oma töötajatele – näiteks kokkuleppelistele esindajatele – koolitust vähimas ettenähtud ulatuses.
Regulation (EC) No 2320/2002 of the European Parliament and of the Council of 16 December 2002 establishing common rules in the field of civil aviation security [12] provides that regulated agents must be designated, approved and listed by the appropriate authority, here the Federal Aviation Authority.
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad, [12] peavad kokkuleppelised esindajad olema ametisse nimetatud, volitatud ja tunnustatud pädeva asutuse (käesoleval juhul SLV Lennuameti) poolt.
To this end, the Authority adopted guidelines and published a model training course (Musterlehrplan) which lay down the mandatory training measures to be provided.
Seetõttu võttis SLV Lennuamet vastu suunised ja andis välja näidisõppekava, milles on kindlaks määratud kohustuslikud koolitused.
As regards the employees of DHL EAT, the mandatory training measures are spelt out in Commission Regulation (EC) No 2042/2003 of 20 November 2003 on the continuing airworthiness of aircraft and aeronautical products, parts and appliances, and on the approval of organisations and personnel involved in these tasks [13].
DHL EAT-i töötajate kohustuslik koolitus on ette nähtud komisjoni 20. novembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta.
Third, since DHL has received regional aid for job creation, it is not to be assumed that DHL would dispense with the training measures and recruit fewer people, and instead would subcontract or outsource.
Kolmandaks sai DHL regionaalabi uute töökohtade loomiseks, nii et ei ole alust eeldada, et DHL koolitusmeetmetest loobuks, võtaks tööle vähem töötajaid ja otsustaks selle asemel teenuste sisseostmise või allhanke kasuks.
The Commission considers that the measure constitutes State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty that has been made available in the form of a grant financed by state resources.
Komisjon on arvamusel, et meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artkli 87 lõike 1 tähenduses, mida antakse riigi ressurssidest tagastamatu abi vormis.
The measure is selective as it is limited to DHL.
Meede on valikuline, sest see piirdub DHL-iga.
The selective grant threatens to distort competition by favouring DHL over other competitors not receiving aid.
Valikuline riigiabi ähvardab kahjustada konkurentsi, sest seab DHL-i võrreldes konkurentidega, kes toetust ei saa, soodsamasse olukorda.
Finally, the market for express parcel delivery, on which DHL is a major player, is characterised by intensive trade between Member States.
Lõpuks tuleb sedastada, et kiirkuller- ja ekspressteenuste turul, kus DHL kuulub juhtivate ettevõtjate hulka, toimub liikmesriikide vahel tihe kaubandustegevus.
Germany requests approval of the aid on the basis of Commission Regulation (EC) No 68/2001.
Saksamaa taotleb määruse (EÜ) nr 68/2001 alusel riigiabi heakskiitmist.
According to Article 5 of that Regulation, where the amount of aid granted to one enterprise for a single training project exceeds EUR 1 million, the aid is not exempted from the notification requirement pursuant to Article 88(3) of the EC Treaty.
EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustusest vabastamist ei kohaldata vastavalt määruse (EÜ) nr 68/2001 artiklile 5 juhul, kui ühele ettevõttele üheks koolitusmeetmeks antav abi on suurem kui 1 miljon eurot.
The Commission notes that the proposed aid in this case amounts to EUR 7753307 and is to be paid to one enterprise and that the training measures constitute a single project.
Komisjon sedastab, et kavandatava koolitusabi summa on 7753307 eurot ning see kavatsetakse maksta ühele äriühingule ja koolitusmeetmed kujutavad endast üksikkava.
It considers that the notification requirement therefore applies to the proposed aid and that it has been complied with by Germany.
Komisjoni arvates on kavandatav abi seega teatamiskohustuslik ja Saksamaa on nimetatud teatamiskohustuse täitnud.
Recital 16 to Regulation (EC) No 68/2001 reiterates the rationale of Article 5 and explains that such aid cannot be exempted: ‘It is appropriate that large amounts of aid remain subject to an individual assessment by the Commission before they are put into effect.’
Määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 16 kinnitatakse artikli 5 aluseks olevat kavatsust ning märgitakse, et niisugust abi ei saa teatamiskohustusest vabastada: „On asjakohane, et suured abisummad vaatab komisjon ka edaspidi enne nende kasutamist ükshaaval läbi.”
Therefore, when assessing individual training aid which does not qualify for the exemption laid down in Regulation (EC) No 68/2001, the Commission must, in line with its previous decisions [14], make an individual assessment [15] on the basis of Article 87(3)(c) of the EC Treaty before approving implementation of the aid.
Üksikut koolitusmeedet, mis ei kuulu määruse (EÜ) nr 68/2001 vabastussätte alla, peab komisjon seega kooskõlas oma varasemate otsustega [14] hindama EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel eraldi, [15] enne kui ta saab abi andmise heaks kiita.
For this individual assessment, it must, by analogy, base itself on the fundamental principles laid down in Regulation (EC) No 68/2001.
Nimetatud üksikjuhtumi kontrollimisel tugineb komisjon siiski samamoodi määruse (EÜ) nr 68/2001 põhimõtetele.
This entails in particular verification of compliance with the formal exemption criteria laid down in Article 4 of that Regulation and of whether the aid is necessary as an incentive for the beneficiary to undertake the training activities.
See tähendab eeskätt seda, et kontrollitakse, kas nimetatud määruse artiklis 4 sätestatud formaalsed vabastamiskriteeriumid on täidetud ja kas abi on vajalik selleks, et ergutada abisaajat koolitust korraldama.
In the decision initiating the procedure the Commission assessed compliance of the notified project with the exemption criteria laid down in Article 4 of Regulation (EC) No 68/2001.
Komisjon kontrollis juba menetluse algatamise otsuses, kas teatatud koolituskava vastab määruse (EÜ) nr 68/2001 artiklis 4 sätestatud vabastamiskriteeriumidele.
First, it is to be noted that the indicated aid intensity does not exceed the ceilings laid down in Article 4(2) and (3) of Regulation (EC) No 68/2001, namely 35 % for specific training (35 % of […] = [(approximately 5-25 %)]) and 60 % for general training (60 % of […] = [(approximately 75-95 %)]).
Kõigepealt tuleb märkida, et teatatud abi osatähtsus ei ületa määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõikes 2 või lõikes 3 sätestatud 35 % suurimat osatähtsust erikoolituse puhul (35 % […st] = [(ca 5–25 %)]) ja 60 % suurimat osatähtsust üldkoolituse puhul (60 % […st] = [(ca 75–95 %)]).
Germany may raise the ceilings of 25 % and 50 % by 10 percentage points given that the project is located in an area assisted under Article 87(3)(a) of the EC Treaty.
Kuna koolitus toimub piirkonnas, mis on kõlblik saama piirkondlikku abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel, võib Saksamaa suurendada abi 25 % ja 50 % suurimat osatähtsust 10 protsendi võrra.
Second, the measure's eligible costs comply with Article 4(7) of Regulation (EC) No 68/2001.
Teiseks on meetme abikõlblikud kulud kooskõlas määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 4 lõikega 7.
The investigation confirmed that the trainees’ eligible personnel costs were clearly limited to the total amount of the other eligible costs.
Uurimine kinnitas, et abikõlblikud tööjõukulud koolitusest osavõtjatele jäävad ilmselt muude abikõlblike kulude kogusumma piiresse.
Germany furnished proof that, although a large part of the training is on-the-job training, no productive hours are involved.
Saksamaa tõendas, et suur osa koolitusest toimub küll töökohal, kuid kasulikke töötunde siiski ei esine.
The main argument in the decision initiating the procedure was that a training measure can be found compatible with the common market pursuant to Article 87(3)(c) of the EC Treaty only when it is not directly required for the operational activities of the beneficiary.
Menetluse algatamise otsuse põhiargument oli, et koolitust võib lugeda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ühisturuga kokkusobivaks üksnes siis, kui see ei ole abisaaja majandustegevuseks otseselt vajalik.
The Commission noted that the necessity of the aid is a general compatibility criterion and concluded that, where the aid does not lead to more measures being undertaken than would be the case with market forces alone, the aid cannot be expected to have positive effects offsetting the distortion of trade and cannot, therefore, be authorised.
Komisjon sedastas, et abi vajalikkus on ühisturuga kokkusobivuse üldkriteerium ning tegi järgmise järelduse: kui abi ei too kaasa seda, et võetakse rohkem meetmeid kui üksnes turujõudude alusel, siis ei ole oodata, et abil on positiivsed ja kaubanduse kahjustamist kõrvaldavad tagajärjed, seega ei saa abi andmist lubada.
If the company would have undertaken the assisted measures in any event, and notably in the absence of aid, the training aid in question cannot be assumed to ‘promote’ economic development within the meaning of Article 87(3)(c) of the EC Treaty and, in accordance with recital 10 to Regulation (EC) No 68/2001, to help correct the market imperfection that results in enterprises generally underinvesting in the training of their workers [16].
Kui äriühing oleks toetatava koolituse korraldanud igal juhul, seega eelkõige ka ilma abita, siis ei saa iga kõnealuse koolitusabi puhul lähtuda sellest, et see peab soodustama teatud majanduspiirkondade arengut EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses või et vastavalt määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjendusele 10 aitab see kõrvaldada turu toimimise ebakohta, mis toob kaasa selle, et ettevõtted investeerivad oma töötajate koolitamisse liiga vähe.
This is without prejudice to aid exempted from the notification requirement under Regulation (EC) No 68/2001 where it is assumed prima facie that such aid serves to promote economic development.
See ei kehti määruse (EÜ) nr 68/2001 alusel teatamiskohustusest vabastatud abi suhtes, mille puhul lähtutakse prima facie sellest, et sellega soodustatakse majanduslikku arengut.
The fact that the Commission is assessing whether an incentive effect exists and rejects the presence of such an effect where training is required by law is, in Germany's view, a novel approach that is not consistent with the EC rules, arbitrarily deviates from existing decision-making practice and prevents the granting of training aid for regional policy purposes.
Asjaolu, et komisjon kontrollib ergutava mõju olemasolu ja eitab seda seadusega ette nähtud koolituste puhul, on Saksamaa arvates uus lähenemisviis, mis ei ole kooskõlas ühenduse õigusnormidega, kaldub meelevaldselt kõrvale senisest otsustamispraktikast ning muudab koolitusabi regionaalpoliitilistel eesmärkidel andmise võimatuks.
The Commission cannot accept these arguments for the reasons stated below.
Komisjon ei saa nimetatud väidetega nõustuda järgmistel põhjustel.
First, it should be recalled that training aid is assessed under Regulation (EC) No 68/2001, which states in recital 4 that it is ‘without prejudice to the possibility for Member States to notify training aid.
Kõigepealt tuleb meenutada, et koolitusabi kontrollitakse määruse (EÜ) nr 68/2001 alusel, mille põhjenduses 4 on sätestatud: „Käesolev määrus ei piira liikmesriikide võimalust teatada koolitusabist.
Such notifications will be assessed by the Commission in particular in the light of the criteria set out in this Regulation, or in accordance with the applicable Community guidelines and frameworks, if such guidelines and frameworks exist.’
Komisjon hindab selliseid teateid eelkõige käesolevas määruses sätestatud tingimuste põhjal või kooskõlas kohaldatavate ühenduse suuniste ja raamistikega.”
Moreover, it is reiterated in recital 16 that ‘It is appropriate that large amounts of aid remain subject to an individual assessment by the Commission before they are put into effect.
Lisaks sellele on põhjenduses 16 sätestatud: „Suured abisummad vaatab komisjon ka edaspidi enne nende kasutamist ükshaaval läbi.
Accordingly, aid exceeding a fixed amount, which should be set at EUR 1 million, is excluded from the exemption provided for in this Regulation and remains subject to the requirements of Article 88(3) of the Treaty.’
Sellest tulenevalt ei saa kindlat, 1 miljoni euro suurust summat ületavad abisummad käesolevas määruses sätestatud vabastust ja nende suhtes kohaldatakse ka edaspidi EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 sätteid.”
Finally, it is stipulated in recital 4 that ‘The framework on training aid should be abolished from the date of entry into force of this Regulation, since its contents are replaced by this Regulation.’
Põhjenduses 4 on sätestatud: „Koolitusabi raamistik tuleks kaotada käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, sest selle sisu asendab käesolev määrus.”
As the planned aid exceeds EUR 1 million, there is no doubt that it must be notified and approved by the Commission.
Kuna kavandatud abi ületab 1 miljonit eurot, ei ole kahtlust, et sellest tuleb teatada ja komisjon peab selleks andma oma nõusoleku.
Moreover, it is clear that such aid must, in principle, comply with the exemption criteria laid down in Article 4 of Regulation (EC) No 68/2001.
Lisaks on kindel, et niisugune abi peab põhimõtteliselt vastama määruse (EÜ) nr 68/2001 artiklis 4 sätestatud vabastamiskriteeriumidele.
However, Germany questions whether the Commission is also empowered to scrutinise whether the aid has an incentive effect.
Saksamaa peab siiski küsitavaks, et komisjonil on lisaks sellele õigus kontrollida, kas abil on ergutav mõju.
The Commission is of the opinion that the concept of State aid and in particular the criterion of the necessity of aid entail the existence of an incentive effect of the aid for the beneficiary.
Komisjoni arvates eeldab riigiabi kontseptsioon ja eriti vajalikkuse kriteerium seda, et abi avaldab abisaajale ergutavat mõju.
It cannot serve the common interest if the State supports measures (including training measures) that a beneficiary would undertake in any event.
Ühenduse huvides ei saa olla see, et riik toetab meetmeid (ka koolitusmeetmeid), mida abisaaja võtaks nagunii.
The Commission’s recent decisions have specifically included an assessment of the incentive effect for training measures (Ford Genk, GM Antwerp), in line with Regulation (EC) No 68/2001, the State Aid Action Plan and Court rulings on the conditions for finding aid to be compatible with the common market.
Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 68/2001, riigiabi tegevuskavaga ja kohtupraktikaga, mis käsitleb eeldusi, mille alusel saab tunnistada abi ühisturuga kokkusobivaks, on komisjon oma viimastes otsustes (Ford Genk, GM Antwerp) kontrollinud sihipäraselt asjaomase koolitusabi ergutavat mõju.
In order to underline its position, Germany claims, first, that compatibility with the common market needs to be assessed in the light of the criteria laid down in the Regulation and, in this connection, cites recital 4 to Regulation (EC) No 68/2001 to the effect that the aid will ‘be assessed by the Commission in particular in the light of the criteria set out in this Regulation’.
Oma seisukoha kinnituseks väidab Saksamaa esiteks, et teatamiskohustusliku koolitusabi kokkusobivust ühisturuga tuleb kontrollida määruses sätestatud kriteeriumide alusel, ja tsiteerib sellega seoses määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjendust 4, milles on märgitud, et „komisjon hindab selliseid teateid eelkõige käesolevas määruses sätestatud tingimuste põhjal.”
Germany disregards the fact that the words ‘in particular’ mean precisely that the individual assessment is not limited to the aid assessment provided for in Regulation (EC) No 68/2001.
Seejuures jätab komisjon tähelepanuta, et väljend „eelkõige” tähendab just seda, et üksikjuhtumi kontrollimine ei ole piiratud määruses (EÜ) nr 68/2001 ette nähtud riigiabi kontrolliga.
Since recital 16 clearly indicates that such aid remains subject to an individual assessment, there can be no doubt that this assessment is not confined to the criteria laid down in the aforementioned Regulation and must be carried out directly on the basis of Article 87 of the EC Treaty.
Kuna põhjenduses 16 viidatakse sõnaselgelt sellele, et asjaomane abi vaadatakse ka edaspidi ükshaaval läbi, siis ei ole kahtlust selles, et kõnealune kontroll ei piirdu nimetatud määruses sätestatud kriteeriumidega ning peab toimuma vahetult EÜ asutamislepingu artikli 87 alusel.
Second, Germany argues that Regulation (EC) No 68/2001 should be interpreted in the light of the 1998 Framework on training aid, which was the predecessor of that Regulation and laid down the criteria for assessing the existence of an incentive effect in the case of substantial aid.
Teiseks väidab Saksamaa, et määruse (EÜ) nr 68/2001 tõlgendamisel tuleb arvesse võttes ühenduse 1998. aasta raamistikku koolitusabi kohta, mida kohaldati enne nimetatud määruse jõustumist ja milles olid sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt tuli suure abisumma korral kontrollida ergutava mõju olemasolu.
In particular, it states that the Framework indicated that an incentive effect was to be assumed in the case of training taking place in an area assisted under Article 87(3)(a) or (c).
Ühenduse raamistiku kohaselt tuli ergutavat mõju eeldada eeskätt siis, kui koolituskava rakendati piirkonnas, mis on kõlblik saama piirkondlikku abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a või punkti c alusel.
However, the Commission cannot accept this argument as recital 4 to Regulation (EC) No 68/2001 leaves no doubt that the Framework on training aid was abolished on the date of entry into force of the Regulation.
Komisjon ei saa selle väitega nõustuda, sest määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjendus 4 ei luba kahelda selles, et nimetatud määruse jõustumine kaotas koolitusabi käsitleva ühenduse raamistiku.
The intention of the Commission – and the effect of the Regulation – was to replace the Framework with the Regulation.
Komisjoni kavatses asendada ühenduse raamistiku määrusega (EÜ) nr 68/2001 ja nimetatud määrusel oligi niisugune toime.
On the one hand, this is apparent from other language versions where recital 4 to Regulation (EC) No 68/2001 makes it clear that the Framework is ‘abolished’ since its contents are ‘replaced’.
See selgub ühelt poolt ka teistest keeleversioonidest, mille puhul on määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 4 sõnaselgelt sätestatud, et ühenduse raamistik kaotatakse, sest selle sisu asendatakse.
On the other hand, this is clearly stated in previous Commission decisions [17].
Teiselt poolt sedastatakse seda selgelt ka komisjoni varasemates otsustes.
What is more, the Regulation did not take over the Framework ' s legal presumption of the existence of an incentive effect but instead deliberately stipulated in more general terms that, under certain conditions, training aid can be found to be compatible with the common market [18].
Lisaks sellele ei võta nimetatud määrus ergutava mõju õiguslikku eeldust üle ühenduse raamistikust, vaid selles sätestatakse pigem üldises vormis täiesti teadlikult, et teatavatel tingimustel võib koolitusabi käsitleda ühisturuga kokkusobivana.
However, if an enterprise would have undertaken the assisted measures in any event, and notably in the absence of aid, the aid cannot be considered to have an incentive effect.
Kui ettevõtja oleks toetatavad meetmed võtnud igal juhul, seega eelkõige ka riigiabi saamata, siis ei oleks riigiabil ergutavat mõju.
Third, Germany and in particular the beneficiary argue that an additional assessment of the necessity of the aid based on Article 87(3)(c) of the EC Treaty would mean that Regulation (EC) No 68/2001 would, in its entirety, be in breach of this provision of the Treaty.
Kolmandaks väidavad Saksamaa ja abisaaja, et abi vajalikkuse täiendav kontroll EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel tähendaks, et määrus (EÜ) nr 68/2001 oleks asutamislepingu nimetatud sättega tervikuna vastuolus.
It is clearly assumed here that the necessity of the aid is not being assessed.
Seejuures eeldatakse ilmselt, et abi vajalikkust ei kontrollita.
The Commission cannot accept this argument either since it obviously disregards the fact that the necessity criterion is also assumed to be met in the case of aid not exceeding EUR 1 million that fulfils the criteria laid down in that Regulation.
Ka selle argumendiga ei saa komisjon nõustuda, sest seejuures jäetakse ilmselgelt tähelepanuta, et alla 1 miljoni euro suuruse abi korral, mis vastab nimetatud määruse kriteeriumidele, lähtutakse sellest, et ka vajalikkuse kriteerium on täidetud.
Fourth, Germany asserts that the Commission is deviating from its practice in previous cases where it did not assess the existence of an incentive effect.
Neljandaks väidab Saksamaa, et komisjon kaldub kõrvale oma varasemast praktikast, kus ta ei kontrollinud, kas ergutav mõju on olemas.
This is correct.
See peab paika.
However, the Commission has indicated that it changed its practice on the basis of the refined economic approach.
Komisjon selgitas siiski, et ta muutis oma praktikat täiustatud majandusliku käsitlusviisi alusel.