natgillin/translations-raw huggingface dataset:
10 An entity shall apply this Interpretation for annual periods beginning on or after 1 July 2008.
10 Ettevõte peab käesolevat tõlgendust rakendama majandusaastatele, mis algavad 1. juulil 2008 või hiljem.
If an entity applies the Interpretation for a period beginning before 1 July 2008, it shall disclose that fact.
Kui ettevõte rakendab tõlgendust perioodile, mis algab enne 1. juulit 2008, peab ta selle fakti avalikustama.
11 Changes in accounting policy shall be accounted for in accordance with IAS 8.
11 Arvestusmeetodite muutusi arvestatakse kooskõlas standardiga IAS 8.
Application guidance
Rakendusjuhend
This appendix is an integral part of the Interpretation.
Käesolev lisa on tõlgenduse lahutamatu osa
Measuring the fair value of award credits
Boonuspunktide õiglase väärtuse mõõtmine
Paragraph 6 of the consensus requires the consideration allocated to award credits to be measured by reference to their fair value, i.e. the amount for which the award credits could be sold separately.
Vastavalt konsensuse paragrahvile 6 tuleb boonuspunktidele jaotatud tasu mõõta arvestades nende õiglast väärtust, s.t summas, mille eest saab boonuspunkte eraldi müüa.
If the fair value is not directly observable, it must be estimated.
Juhul, kui õiglane väärtus ei ole otseselt mõõdetav, tuleb seda hinnata.
An entity may estimate the fair value of award credits by reference to the fair value of the awards for which they could be redeemed.
Ettevõte võib hinnata boonuspunktide õiglast väärtust võrreldes seda nende eest lunastatavate boonuste õiglase väärtusega.
The fair value of these awards would be reduced to take into account:
Selliste boonuste õiglast väärtust vähendatakse arvestades järgmist:
the fair value of awards that would be offered to customers who have not earned award credits from an initial sale; and
nendele klientidele, kes ei ole teeninud boonuspunkte esialgsel müügil, pakutavate boonuste õiglast väärtust; ja
the proportion of award credits that are not expected to be redeemed by customers.
klientide poolt eeldatavasti mittelunastatavate boonuspunktide osakaalu.
If customers can choose from a range of different awards, the fair value of the award credits will reflect the fair values of the range of available awards, weighted in proportion to the frequency with which each award is expected to be selected.
Kui kliendid saavad valida erinevate boonuste vahel, peegeldab boonuspunktide õiglane väärtus kõigi pakutavate boonuste õiglast väärtust, mida on kaalutud iga boonuse eeldatava valimissagedusega.
In some circumstances, other estimation techniques may be available.
Mõnikord võivad ka muud hindamismeetodid olla kättesaadavad.
For example, if a third party will supply the awards and the entity pays the third party for each award credit it grants, it could estimate the fair value of the award credits by reference to the amount it pays the third party, adding a reasonable profit margin.
Näiteks, kui boonuseid annab kolmas osapool ja ettevõte maksab kolmandale osapoolele iga tema poolt antava boonuspunkti eest, võib ta hinnata boonuspunktide õiglast väärtust võrreldes seda summaga, mida ta maksab kolmandale osapoolele, lisades sobiva kasumimarginaali.
Judgement is required to select and apply the estimation technique that satisfies the requirements of paragraph 6 of the consensus and is most appropriate in the circumstances.
Konsensuse paragrahvi 6 nõuetele vastavate ja antud tingimustes kõige sobivamate hindamismeetodite valimisel ja rakendamisel on vajalik hinnangute andmine.
Commission Regulation (EC) No 1263/2008
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1263/2008,
amending Regulation (EC) No 1126/2008 adopting certain international accounting standards in accordance with Regulation (EC) No 1606/2002 of the European Parliament and of the Council as regards International Financial Reporting Interpretation Committee's (IFRIC) Interpretation 14
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendusega 14
On 5 July 2007, the International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) published IFRIC Interpretation 14 IAS 19 — The Limit on a defined benefit Asset, Minimum Funding Requirements and their Interaction, hereinafter ‘IFRIC 14’.
juulil 2007 avaldas rahvusvaheline finantsaruandluse tõlgenduste komitee (IFRIC) IFRIC tõlgenduse 14 „IAS 19 – Kindlaksmääratud hüvitise vara piirang, minimaalsed rahastamisnõuded ja nende koostoime”, edaspidi „IFRIC 14”.
IFRIC 14 clarifies provisions of International Accounting Standard (IAS) 19 regarding the measurement of a defined benefit asset within the context of post-retirement defined benefit plans, when a minimum funding requirement exists.
IFRIC 14 selgitab rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 19 sätteid, mis käsitlevad kindlaksmääratud hüvitistega vara mõõtmist kindlaksmääratud hüvitistega pensioniplaanide puhul, kui eksisteerib minimaalne rahastamisnõue.
A defined benefit asset is a surplus of the fair value of the plan assets over the present value of the defined benefit obligation.
Kindlaksmääratud hüvitisega vara on plaani varade õiglase väärtuse osa, mis ületab kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse nüüdisväärtust.
IAS 19 limits its measurement to the present value of economic benefits available in the form of refunds from the plan or reductions in future contributions to the plan, which can be affected by minimum funding requirements.
IAS 19 piirab selle mõõtmist mis tahes majandusliku kasu nüüdisväärtusega, mis saadakse sellise plaani tagasimaksetena, mille suhtes võib kehtida minimaalne rahastamisnõue, või tulevaste plaani sissemaksete vähendustena.
The consultation with the Technical Expert Group (TEG) of the European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) confirms that IFRIC 14 meets the technical criteria for adoption set out in Article 3(2) of Regulation (EC) No 1606/2002.
Konsulteerimisel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) leiti, et IFRIC tõlgendus 14 vastab määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud tehnilistele kriteeriumidele, mis peavad olema täidetud standardi vastuvõtmiseks.
In accordance with Commission Decision 2006/505/EC of 14 July 2006 setting up a Standards Advice Review Group to advise the Commission on the objectivity and neutrality of the European Financial Reporting Advisory Group's (EFRAG’s) opinions [3], the Standards Advice Review Group considered EFRAG's opinion on endorsement and advised the European Commission that it is well-balanced and objective.
Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, [3] võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas Euroopa Komisjoni, et see on hästi tasakaalustatud ja objektiivne.
In the Annex to Regulation (EC) No 1126/2008, International Financial Reporting Interpretations Committee's (IFRIC) Interpretation 14 IAS 19 — The Limit on a defined benefit Asset, Minimum Funding Requirements and their Interaction is inserted as set out in the Annex to this Regulation.
Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisasse lisatakse käesoleva määruse lisas sätestatu kohaselt Rahvusvahelise Finantsaruandluse Tõlgendamise Komitee (IFRIC) tõlgendus 14 „IAS 19 – kindlaksmääratud hüvitise vara piirang, minimaalsed rahastamisnõuded ja nende koostoime”.
Each company shall apply IFRIC 14, as set out in the Annex to this Regulation, at the latest, as from the commencement date of its first financial year starting after 31 December 2008.
Kõik ettevõtted peavad hiljemalt oma esimese pärast 31. detsembrit 2008 algava majandusaasta alguskuupäevast kohaldama käesoleva määruse lisas sätestatud tõlgendust IFRIC 14.
IFRIC Interpretation 14 IAS 19 — The Limit on a defined benefit Asset, Minimum Funding Requirements and their Interaction
„IFRIC tõlgendus 14 „IAS 19 – kindlaksmääratud hüvitise vara piirang, minimaalsed rahastamisnõuded ja nende koostoime””
IFRIC INTERPRETATION 14
IFRIC TÕLGENDUS 14
IAS 19 — The Limit on a Defined Benefit Asset, Minimum Funding Requirements and their Interaction
IAS 19 – Kindlaksmääratud hüvitise vara piirang, minimaalsed rahastamisnõuded ja nende koostoime
IAS 8 Accounting Policies, Changes in Accounting Estimates and Errors
IAS 8 Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead
IAS 19 Employee Benefits
IAS 19 Hüvitised töötajatele
IAS 37 Provisions, Contingent Liabilities and Contingent Assets
IAS 37 Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad
1 Paragraph 58 of IAS 19 limits the measurement of a defined benefit asset to ‘the present value of economic benefits available in the form of refunds from the plan or reductions in future contributions to the plan’ plus unrecognised gains and losses.
1 IAS 19 paragrahv 58 piirab kindlaksmääratud hüvitise vara mõõtmise „majandusliku kasu nüüdisväärtusega, mis saadakse plaani tagasimaksetena või tulevaste plaani sissemaksete vähendustena” pluss kajastamata tulude ja kuludega.
Questions have arisen about when refunds or reductions in future contributions should be regarded as available, particularly when a minimum funding requirement exists.
Küsimused on kerkinud selle kohta, millal tuleb tagasimakseid või tulevaste sissemaksete vähendusi lugeda kättesaadavateks, eriti siis, kui eksisteerivad minimaalsed rahastamisnõuded.
2 Minimum funding requirements exist in many countries to improve the security of the post-employment benefit promise made to members of an employee benefit plan.
2 Paljudes riikides on kehtestatud minimaalsed rahastamisnõuded, et paremini tagada töötajate hüvitiste plaani liikmetele antud lubadusi töösuhtejärgsete hüvitiste suhtes.
Such requirements normally stipulate a minimum amount or level of contributions that must be made to a plan over a given period.
Selliste nõuetega nähakse tavaliselt ette määratletud perioodil plaani tehtavate sissemaksete minimaalne summa või tase.
Therefore, a minimum funding requirement may limit the ability of the entity to reduce future contributions.
Seetõttu võib minimaalne rahastamisnõue piirata (majandus)üksuse võimalusi vähendada tulevasi sissemakseid.
3 Further, the limit on the measurement of a defined benefit asset may cause a minimum funding requirement to be onerous.
3 Lisaks võib kindlaksmääratud hüvitise vara mõõtmise piirang muuta minimaalse rahastamisnõude kahjulikuks.
Normally, a requirement to make contributions to a plan would not affect the measurement of the defined benefit asset or liability.
Tavaliselt ei mõjutaks plaani sissemaksete tegemise nõue kindlaksmääratud hüvitise vara või kohustise mõõtmist.
This is because the contributions, once paid, will become plan assets and so the additional net liability is nil.
See on tingitud asjaolust, et sissemaksed muutuvad maksmise järgselt plaani varadeks ja seega on täiendav netokohustis null.
However, a minimum funding requirement may give rise to a liability if the required contributions will not be available to the entity once they have been paid.
Kuid minimaalne rahastamisnõue võib muutuda kohustiseks, kui nõutavad sissemaksed ei ole pärast nende maksmist (majandus)üksuse käsutuses.
4 This Interpretation applies to all post-employment defined benefits and other long-term employee defined benefits.
4 Käesolev tõlgendus rakendub kõikidele töösuhtejärgsetele kindlaksmääratud hüvitistele ja teistele töötajate pikaajalistele kindlaksmääratud hüvitistele.
5 For the purpose of this Interpretation, minimum funding requirements are any requirements to fund a post-employment or other long-term defined benefit plan.
5 Käesoleva tõlgenduse tähenduses on minimaalsed rahastamisnõuded mis tahes nõuded töösuhtejärgsete või muude pikaajaliste kindlaksmääratud hüvitiste plaani rahastamiseks.
ISSUES
PROBLEEM
6 The issues addressed in this Interpretation are:
6 Käesolevas tõlgenduses käsitletakse järgmisi probleeme:
when refunds or reductions in future contributions should be regarded as available in accordance with paragraph 58 of IAS 19;
Millal tagasimakseid või tulevaste sissemaksete vähendusi tuleb lugeda olemasolevateks vastavalt IAS 19 paragrahvile 58.
how a minimum funding requirement might affect the availability of reductions in future contributions;
Kuidas minimaalne rahastamisnõue võiks mõjutada tulevaste sissemaksete vähenduste olemasolu.
when a minimum funding requirement might give rise to a liability.
Millal võiks minimaalne rahastamisnõue tekitada kohustise.
Availability of a refund or reduction in future contributions
Tagasimakse või tulevaste sissemaksete vähenduse olemasolu
7 An entity shall determine the availability of a refund or a reduction in future contributions in accordance with the terms and conditions of the plan and any statutory requirements in the jurisdiction of the plan.
7 (Majandus)üksus määrab tagasimakse või tulevaste sissemaksete vähenduse olemasolu kindlaks vastavalt plaani tingimustele ja plaani jurisdiktsioonis kehtivatele mis tahes seaduslikele nõuetele.
8 An economic benefit, in the form of a refund or a reduction in future contributions, is available if the entity can realise it at some point during the life of the plan or when the plan liabilities are settled.
8 Majanduslik kasu, mis saadakse tagasimaksetena või tulevaste sissemaksete vähendustena, eksisteerib, kui (majandus)üksus saab seda kasutada teatud hetkel plaani kehtivusaja jooksul või kui plaani kohustised arveldatakse.
In particular, such an economic benefit may be available even if it is not realisable immediately at the balance sheet date.
Eelkõige võib selline majanduslik kasu olla olemas ka siis, kui see ei ole kasutatav vahetult bilansipäeval.
9 The economic benefit available does not depend on how the entity intends to use the surplus.
9 Saadaolev majanduslik kasu ei sõltu sellest, kuidas (majandus)üksus kavatseb ülejääki kasutada.
An entity shall determine the maximum economic benefit that is available from refunds, reductions in future contributions or a combination of both.
(Majandus)üksus määrab kindlaks maksimaalse majandusliku kasu, mis saadakse tagasimaksetest, tulevaste sissemaksete vähendustest või mõlema kombinatsioonist.
An entity shall not recognise economic benefits from a combination of refunds and reductions in future contributions based on assumptions that are mutually exclusive.
(Majandus)üksus ei kajasta tagasimaksete ja tulevaste sissemaksete vähenduste kombinatsioonist saadavat majanduslikku kasu, mis põhineb üksteist välistavatel eeldustel.
10 In accordance with IAS 1, the entity shall disclose information about the key sources of estimation uncertainty at the balance sheet date that have a significant risk of causing a material adjustment to the carrying amount of the net balance sheet asset or liability.
10 Vastavalt IAS 1-le avalikustab (majandus)üksus informatsiooni peamiste hindamisebakindluse allikate kohta bilansipäeval, millega kaasnev oluline risk võib põhjustada olulisi varade ja kohustiste bilansiliste (jääk)maksumuste korrigeerimisi.
This might include disclosure of any restrictions on the current realisability of the surplus or disclosure of the basis used to determine the amount of the economic benefit available.
See võib hõlmata olemasoleva ülejäägi kasutamise võimalike piirangute avalikustamist või saadava majandusliku kasu summa kindlaksmääramiseks kasutatud aluse avalikustamist.
The economic benefit available as a refund
Majanduslik kasu tagasimaksena
The right to a refund
Õigus tagasimaksele
11 A refund is available to an entity only if the entity has an unconditional right to a refund:
11 Tagasimakse on (majandus)üksuse jaoks olemas ainult siis, kui (majandus)üksusel on tingimusteta õigus tagasimaksele:
during the life of the plan, without assuming that the plan liabilities must be settled in order to obtain the refund (e.g. in some jurisdictions, the entity may have a right to a refund during the life of the plan, irrespective of whether the plan liabilities are settled); or
plaani kehtivusaja jooksul, eeldamata, et plaani kohustised tuleb tagasimakse saamiseks arveldada (nt mõnedes jurisdiktsioonides võib (majandus)üksusel olla õigus tagasimaksele plaani kehtivusaja jooksul, olenemata sellest, kas plaani kohustised on arveldatud); või
assuming the gradual settlement of the plan liabilities over time until all members have left the plan; or
plaani kohustiste järk-järgulisel arveldamisel aja jooksul, kuni kõik liikmed on plaanist väljunud; või
assuming the full settlement of the plan liabilities in a single event (i.e. as a plan wind-up).
plaani kohustiste arveldamisel täielikult ühekorraga (s.o plaani lõpetamisena).
An unconditional right to a refund can exist whatever the funding level of a plan at the balance sheet date.
Tingimusteta õigus tagasimaksele võib eksisteerida olenemata plaani rahastamistasemest bilansipäeval.
12 If the entity’s right to a refund of a surplus depends on the occurrence or non-occurrence of one or more uncertain future events not wholly within its control, the entity does not have an unconditional right and shall not recognise an asset.
12 Kui (majandus)üksuse õigus ülejäägi tagasimaksele sõltub tema kontrollile täielikult mittealluva ühe või mitme ebakindla tulevase sündmuse esinemisest või mitteesinemisest, siis (majandus)üksusel ei ole tingimusteta õigust ja ta ei kajasta vara.
13 An entity shall measure the economic benefit available as a refund as the amount of the surplus at the balance sheet date (being the fair value of the plan assets less the present value of the defined benefit obligation) that the entity has a right to receive as a refund, less any associated costs.
13 (Majandus)üksus mõõdab tagasimaksena saadavat majanduslikku kasu ülejäägi summana bilansipäeval (mis on plaani varade õiglane väärtus, millest on maha arvatud kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse nüüdisväärtus), mida (majandus)üksusel on õigus saada tagasimaksena, millest on maha arvatud kaasnevad kulud.
For instance, if a refund would be subject to a tax other than income tax, an entity shall measure the amount of the refund net of the tax.
Kui näiteks tagasimaksele kohaldataks muud maksu peale tulumaksu, mõõdab (majandus)üksus tagasimakse summat pärast maksu.
14 In measuring the amount of a refund available when the plan is wound up (paragraph 11(c)), an entity shall include the costs to the plan of settling the plan liabilities and making the refund.
14 Saadava tagasimakse summa mõõtmisel plaani lõpetamise korral (paragrahvi 11 punkt c) võtab (majandus)üksus arvesse kulud plaani kohustiste arveldamiseks ja tehtavad plaani väljamaksed.
For example, an entity shall deduct professional fees if these are paid by the plan rather than the entity, and the costs of any insurance premiums that may be required to secure the liability on wind-up.
Näiteks (majandus)üksus arvestab maha teenustasud, kui neid makstakse plaanist, mitte (majandus)üksuse poolt, ja mis tahes kindlustusmakse kulud, mis võivad olla nõutavad tagamaks kohustist.
15 If the amount of a refund is determined as the full amount or a proportion of the surplus, rather than a fixed amount, an entity shall make no adjustment for the time value of money, even if the refund is realisable only at a future date.
15 Kui tagasimakse summa määratakse ülejäägi täissumma või selle osana kindlaks, mitte fikseeritud summana, ei tee (majandus)üksus raha ajaväärtuse korrigeerimisi isegi juhul, kui tagasimakse on realiseeritav ainult mingil kuupäeval tulevikus.
The economic benefit available as a contribution reduction
Majanduslik kasu sissemakse vähendusena
16 If there is no minimum funding requirement, an entity shall determine the economic benefit available as a reduction in future contributions as the lower of
16 Kui puudub minimaalne rahastamisnõue, siis määrab (majandus)üksus kindlaks tulevaste sissemaksete vähendusena saadava majandusliku kasu, mis on vähim järgnevast:
the surplus in the plan and
plaani ülejääk ja
the present value of the future service cost to the entity, i.e. excluding any part of the future cost that will be borne by employees, for each year over the shorter of the expected life of the plan and the expected life of the entity.
(majandus)üksusel esineva tulevase tööalase teenistuse kulutuse, s.t välja arvatud töötajate poolt kantava tulevase kulu mis tahes osa, nüüdisväärtus iga aasta kohta, kattes plaani eeldatava eluea või (majandus)üksuse eeldatava eluea, olenevalt kumb on lühem.
17 An entity shall determine the future service costs using assumptions consistent with those used to determine the defined benefit obligation and with the situation that exists at the balance sheet date as determined by IAS 19.
17 (Majandus)üksus määrab tulevased tööalase teenistuse kulutused kindlaks, kasutades eeldusi, mis on kooskõlas kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse kindlakstegemiseks kasutatavate eeldustega ja bilansipäeval eksisteeriva olukorraga vastavalt IAS 19-le.
Therefore, an entity shall assume no change to the benefits to be provided by a plan in the future until the plan is amended and shall assume a stable workforce in the future unless the entity is demonstrably committed at the balance sheet date to make a reduction in the number of employees covered by the plan.
Seetõttu (majandus)üksus eeldab, et plaan ei näe ette ühtegi hüvitiste muutust tulevikus enne plaani muutmist ja eeldab stabiilset tööjõudu tulevikus, välja arvatud kui (majandus)üksus on bilansipäeval siduvalt väljendanud plaaniga kaetud töötajate arvu vähendamist.
In the latter case, the assumption about the future workforce shall include the reduction.
Viimasel juhul hõlmab eeldus töötajate arvu vähendamist tulevikus.
An entity shall determine the present value of the future service cost using the same discount rate as that used in the calculation of the defined benefit obligation at the balance sheet date.
(Majandus)üksus määrab tulevase tööalase teenistuse kulutuse nüüdisväärtuse kindlaks, kasutades sama diskontomäära, mida kasutatakse kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse arvutamisel bilansipäeval.
The effect of a minimum funding requirement on the economic benefit available as a reduction in future contributions
Minimaalse rahastamisnõude mõju tulevaste sissemaksete vähendusena saadavale majanduslikule kasule
18 An entity shall analyse any minimum funding requirement at a given date into contributions that are required to cover (a) any existing shortfall for past service on the minimum funding basis and (b) the future accrual of benefits.
18 (Majandus)üksus analüüsib minimaalset rahastamisnõuet antud kuupäeval sissemaksete puhul, mis peavad katma a) eksisteeriva puudujäägi varasema tööalase teenistuse osas minimaalse rahastamise alusel ja b) hüvitiste tekkimise tulevikus.
19 Contributions to cover any existing shortfall on the minimum funding basis in respect of services already received do not affect future contributions for future service.
19 Sissemaksed, mis katavad eksisteerivat puudujääki minimaalse rahastamise alusel juba saadud teenuste puhul, ei mõjuta tulevasi sissemakseid tulevaste teenuste eest.
They may give rise to a liability in accordance with paragraphs 23–26.
Need võivad tekitada kohustise vastavalt paragrahvidele 23–26.
20 If there is a minimum funding requirement for contributions relating to the future accrual of benefits, an entity shall determine the economic benefit available as a reduction in future contributions as the present value of:
20 Kui on olemas minimaalne rahastamisnõue sissemaksete suhtes, mis on seotud tulevaste hüvitiste tekkimisega, siis määrab (majandus)üksus kindlaks tulevaste sissemaksete vähendusena saadava majandusliku kasu alljärgneva nüüdisväärtusena:
the estimated future service cost in each year in accordance with paragraphs 16 and 17 less
hinnanguline tulevase tööalase teenistuse kulutus igal aastal vastavalt paragrahvidele 16 ja 17, millest on maha arvatud
the estimated minimum funding contributions required in respect of the future accrual of benefits in that year.
hinnangulised minimaalse rahastamise sissemaksed, mis on nõutavad tulevikus tekkivate hüvitiste suhtes vastaval aastal.