natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fuel consumption over the reporting period is determined with a maximum uncertainty of less than ± 5,0 %.
Aruandeperioodi kütusekulu määramisel on lubatud mõõtemääramatus väiksem kui ± 5 %.
Tier 2
määramistasand
Fuel consumption over the reporting period is determined with a maximum uncertainty of less than ± 2,5 %.
Aruandeperioodi kütusekulu määramisel on lubatud mõõtemääramatus väiksem kui ± 2,5 %.
Aircraft operators with average reported annual emissions over the previous trading period (or a conservative estimate or projection if reported emissions are not available or no longer applicable) equal to or less than 50 kilotonnes of fossil CO2 shall apply as a minimum tier 1 for major source streams.
Õhusõidukite käitajad, kelle eelmise aruandeperioodi keskmine aastaheide (või heite konservatiivne hinnang või ekstrapolatsioon, kui kütusekoguste kohta andmeid ei esitatud või need ei ole enam kohaldatavad) oli kuni 50 kilotonni fossiilset süsinikdioksiidi, kohaldavad peamiste heitevoogude puhul vähemalt 1. määramistasandit.
All other aircraft operators shall apply tier 2 for major source streams.
Kõik muud õhusõidukite käitajad kohaldavad peamiste heitevoogude puhul 2. määramistasandit.
FUEL DENSITY
KÜTUSE TIHEDUS
Unless on-board measurement systems can be used, the actual density shall be the one measured by the fuel supplier at fuel uplift and recorded on the fuel invoice or delivery note.
Tegelik tihedus on tihedus, mis on väljendatud ühikutes kg/l ja määratud konkreetse mõõtmise jaoks kohaldaval temperatuuril.
If such information is not available, the actual density shall be determined from the temperature of the fuel during the uplift provided by the fuel supplier or specified for the aerodrome where the fuel uplift takes place, using standard density-temperature correlation tables.
Kui ei saa kasutada pardal asuvaid kütusekoguse mõõtmise süsteeme, loetakse tegelikuks tiheduseks tarnija mõõdetud tihedus kütuse pardalevõtmisel ja see märgitakse kütuse eest esitatavasse arvesse või saatelehele.
Only in cases for which it is shown to the satisfaction of the competent authority that actual values are not available, a standard density factor of 0,8 kg/litre shall be applied.
Kui sellist teavet ei ole, määratakse tegelik tihedus pardalevõtmise ajal kütuse temperatuuri järgi, mille teatab tarnija või mis määratakse lennuvälja jaoks, kus toimub kütuse pardalevõtmine, kasutades tiheduse temperatuurisõltuvuse standardseid tabeleid Ainult juhtudel, kus pädevale asutusele on tõendatud, et tegelikku väärtust ei ole teada, kohaldatakse standardset tihedust 0,8 kg/l.
EMISSION FACTOR
HEITEKOEFITSIENT
The following reference factors, expressed as t CO2/t fuel, based on the reference net calorific values and emission factors specified in Section 11 of Annex I, shall be used for each aviation fuel:
Iga konkreetse õhusõidukikütuse puhul kasutatakse järgmisi kontrollheitekoefitsiente, mis on väljendatud süsinikdioksiidi tonnides kütusetonni kohta (t CO2/t kütus) ja mis põhinevad I lisa punktis 11 täpsustatud alumistel kütteväärtustel heitekoefitsientidel:
Emission factors for aviation fuels
Õhusõidukikütuste heitekoefitsiendid
(tCO2/tfuel)
(t CO2/t kütus)
Aviation gasoline (AvGas)
Aviobensiin (AvGas)
Jet kerosene (Jet A1 or Jet A)
Lennukipetrooleum (Jet A1 või Jet A)
For reporting purposes, this approach is considered as tier 1.
Aruandluse seisukohast loetakse sellist lähenemisviisi 1. tasemeks.
For alternative fuels for which no reference values have been defined, activity specific emission factors shall be determined as specified in Section 5.5 and 13 of Annex I. In such cases the net calorific value shall be determined and reported as a memo-item.
Muude kütuste puhul, mille jaoks kontrollväärtusi ei ole määratud, määratakse tegevuspõhised heitekoefitsiendid vastavalt I lisa punktidele 5.5 ja 13. Sellisel juhul määratakse alumine kütteväärtus ja teatatakse sellest täiendava kirjega.
If the alternative fuel contains biomass, the requirements for monitoring and reporting of biomass content as set out in Annex I shall apply.
Kui muu kütus sisaldab biomassi, kohaldatakse biomassisisaldust käsitlevaid I lisas esitatud seire- ja aruandluskorra nõudeid.
For commercially traded fuels the emission factor or the carbon content, on which it is based, the biomass content and net calorific value may be derived from the purchasing records for the respective fuel provided by the fuel supplier, provided it has been derived based on accepted international standards.
Kaubanduslike kütuste puhul võib heitekoefitsiendi või selle aluseks oleva süsinikusisalduse, biomassi sisalduse ja alumise kütteväärtuse tuletada vastava kütuse tarnijalt saadud konkreetset kütust käsitlevatest ostudokumentidest, kui arvutus põhineb heakskiidetud rahvusvahelistel standarditel.
UNCERTAINTY ASSESSMENT
MÕÕTEMÄÄRAMATUSE HINDAMINE
The aircraft operator shall have an understanding of the main sources of uncertainty when calculating emissions.
Õhusõidukite käitaja peab heite arvutamisel teadma mõõtemääramatuse peamisi allikaid.
Aircraft operators shall not be required to carry out a detailed uncertainty assessment as set out in Section 7.1 of Annex I, provided the aircraft operator identifies sources of uncertainties and their associated levels of uncertainty.
Õhusõidukite käitajalt ei nõuta, et ta teeks I lisa punktis 7.1 kirjeldatud mõõtemääramatuse arvutuse, kui ta teeb kindlaks mõõtemääramatuse allikad ja nendest tingitud mõõtemääramatuse taseme.
This information shall be used when selecting the monitoring methodology under section 2.2.
Seda teavet kasutatakse punkti 2.2 kohase seiremeetodi valimisel.
Where fuel uplifts are determined solely on the invoiced quantity of fuel or other appropriate information provided by the fuel supplier such as delivery notes for fuel uplift per flight, no further proof of the associated uncertainty level is required.
Kui pardale võetav kütusekogus määratakse üksnes arvel esitatud kütusekoguse või muu asjaomase teabe, nagu lennuks pardale võetud kütusekoguse saatekirja alusel, mille esitab kütuse tarnija, ei nõuta täiendavaid tõendeid asjaomase mõõtemääramatuse kohta.
Where on-board systems are used for measuring fuel uplift, the level of uncertainty associated with fuel measurements shall be supported by calibration certificates.
Kui pardale võetavat kütusekogust mõõdetakse pardasüsteemide abil, tõendatakse kütusekoguse mõõtmisega seotud mõõtemääramatuse tase kaliibrimistunnistustega.
If such certificates are not available, aircraft operators shall.
Selliste tunnistuste puudumise korral esitab õhusõidukite käitaja:
provide the aircraft manufacturer’s specifications determining uncertainty levels of on-board fuel measurement systems, and,
õhusõiduki valmistajalt saadud spetsifikatsiooni, millega on määratletud pardal asuvate kütusemõõtmissüsteemide mõõtemääramatuse tase, ning
provide evidence of carrying out routine checks of the satisfactory operation of the fuel measurement systems,
tõendid, et kütusemõõtmissüsteemide töö täpsust kontrollitakse korrapäraselt.
Uncertainties for all other components of the monitoring methodology may be based on conservative expert judgement taking into account the estimated number of flights within the reporting period.
Seiremeetodi kõigi muude osade mõõtemääramatus võib põhineda konservatiivsel eksperthinnangul, milles võetakse arvesse lendude hinnangulist arvu aruandeperioodil.
There is no requirement to take into account the cumulative effect of all components of the measurement system on the uncertainty of the annual activity data.
Mõõtmissüsteemi kõigi osade kumulatiivse mõju arvestamist aasta tegevusandmete mõõtemääramatuse määramisel ei nõuta.
The aircraft operator shall regularly carry out cross-checks between uplift quantity as provided by invoices and uplift quantity indicated by on-board measurement, and take corrective action in accordance with section 10.3.5 if deviations are observed.
Õhusõidukite käitaja kontrollib korrapäraselt arvetes esitatud pardalevõetud kütusekoguste ja pardasüsteemidega mõõdetud kütusekoguste omavahelist sobivust ning võtab kõrvalekaldumiste avastamisel punkti 10.3.5 kohased parandusmeetmed.
SIMPLIFIED PROCEDURES FOR SMALL EMITTERS
VÄIKESTE SAASTEALLIKATE PUHUL KOHALDATAV LIHTSUSTATUD KORD
Aircraft operators operating fewer than 243 flights per period for three consecutive four-month periods and aircraft operators operating flights with total annual emissions lower than 10000 tonnes CO2 per year shall be considered small emitters.
Õhusõidukite käitajad, kelle õhusõidukid teevad vähem kui 243 lendu kolme järjestikuse neljakuulise perioodi kohta, ja õhusõidukite käitajad, kelle õhusõidukitest pärinev heide aastas on kokku vähem kui 10000 CO2, loetakse väikeste heitkoguste tekitajateks.
Aircraft operators that are small emitters may estimate the fuel consumption using tools implemented by Eurocontrol or another relevant organisation, which can process all relevant air traffic information such as that available to Eurocontrol.
Väikeste heitkoguste tekitajate hulka kuuluvad õhusõidukite käitajad võivad hinnata kütusekulu, kasutades Eurocontroli vahendeid või muude asjakohaste organisatsioonide vahendeid, kes võivad töödelda kõiki lennuliikluse jaoks olulisi andmeid nagu Eurocontrolile kättesaadavaid andmeid.
The applicable tools shall be used only if they are approved by the Commission including the application of correction factors to compensate for any inaccuracies in the modelling methods.
Kasutatakse ainult vahendeid, mille on heaks kiitnud komisjon; see hõlmab ka modelleerimismeetodite ebatäpsuste parandamiseks kasutatavaid parandustegureid.
An aircraft operator making use of the simplified procedure and exceeding the threshold for small emitters during a reporting year shall notify this fact to the competent authority.
Lihtsustatud meetodit kasutav õhusõidukite käitaja, kelle näitajad aruandeaastal ületavad väikeste heitkoguste tekitajate jaoks kehtestatud künnisväärtusi, teavitab sellest pädevat asutust.
Unless the aircraft operator demonstrates to the satisfaction of the competent authority, that the threshold will not be exceeded again from the following reporting period onwards, the aircraft operator shall update the monitoring plan to meet the monitoring requirements laid down in sections 2 and 3.
Kui õhusõidukite käitaja ei veena pädevat asutust, et künnisväärtust ei ületata taas järgmisel aruandeperioodil ja edaspidi, ajakohastab ta oma seirekava, et täita punktides 2 ja 3 esitatud seirenõudeid.
The revised monitoring plan shall be submitted without undue delay to the competent authority for approval.
Läbivaadatud seirekava esitatakse põhjendamatu viivituseta pädevale asutusele kinnitamiseks.
APPROACHES FOR DATA GAPS
TOIMIMISVIISID ANDMELÜNKADE PUHUL
The aircraft operator shall take all necessary action to prevent missing data from occurring by implementing suitable control activities as referred to in section 10.2 to 10.3 of Annex I of these guidelines.
Õhusõidukite käitaja võtab kõik vajalikud meetmed, et vältida andmelünki, rakendades selleks käesolevate suuniste I lisa punktides 10.2 ja 10.3 osutatud sobivaid vahendeid.
If a competent authority, an aircraft operator or the verifier detects that for a flight covered by Annex I to Directive 2003/87/EC part of the data necessary for determining the emissions are missing as a result of circumstances beyond the control of the aircraft operator and cannot be determined by an alternative method defined in the monitoring plan, the emissions for that flight may be estimated by the operator using the tools mentioned in section 4.
Kui pädev asutus, õhusõidukite käitaja või kontrollija avastab, et direktiivi 2003/87/EÜ I lisaga hõlmatud lennu jaoks heite määramiseks puudub osa vajalikke andmeid põhjustel, mis ei allu õhusõidukite käitaja kontrollile, ja neid ei ole võimalik kindlaks määrata seirekavas määratletud asendusmeetodiga, võib käitaja hinnata asjaomase lennu heidet, kasutades eespool 4. punktis nimetatud vahendeid.
The quantity of emissions for which such approach is used shall be specified in the annual emission report.
Heitkogus, mille määramiseks on kasutatud sellist lähenemisviisi, märgitakse ära heite aastaaruandes.
Aircraft operators shall submit their monitoring plan to the competent authority for approval at least four months prior to the start of the first reporting period.
Õhusõidukite käitaja esitab oma seirekava pädevale asutusele kinnitamiseks vähemalt neli kuud enne esimese aruandeperioodi algust.
The competent authority shall ensure that the aircraft operator reviews the monitoring plan before the start of each trading period and submits a revised monitoring plan as appropriate.
Pädev asutus tagab, et õhusõidukite käitaja vaatab seirekava läbi enne iga uue aruandeperioodi algust ja esitab vajaduse korral läbivaadatud seirekava.
Subsequent to the submission of a monitoring plan for the reporting of emissions from 1 January 2010, a review of the monitoring plan shall take place before the start of the trading period commencing in 2013.
Pärast seda, kui on esitatud seirekava, mille alusel antakse aru heidetest pärast 1. jaanuari 2010, vaadatakse seirekava läbi enne 2013. aastal algava kvootidega kauplemise perioodi algust.
In performing such review, the aircraft operator shall assess to the satisfaction of the competent authority if the monitoring methodology can be changed in order to improve the quality of the reported data without leading to unreasonably high costs.
Selle läbivaatamise ajal hindab õhusõidukite käitaja, kas seiremeetodit saab muuta, et tõsta aruandes esitatavate andmete täpsust ilma liigseid kulusid põhjustamata, ning tõendab seda pädevale asutusele.
Proposed changes to the monitoring methodology, if any, shall be notified to the competent authority.
Võimalikud ettepanekud seiremeetodi muutmiseks teatatakse pädevale asutusele.
Substantial changes to the monitoring methodology which require an update of the monitoring plan shall be subject to the approval of the competent authority.
Seiremeetodi kui seirekava osa olulise muutmise kavatsuse, mis nõuab seirekava ajakohastamist, esitab käitaja pädevale asutusele kinnitamiseks.
Substantial changes include:
Olulised muudatused hõlmavad järgmist:
a change of the average reported annual emissions which require the aircraft operator to apply a different tier as laid down in section 2.2.2,
keskmise aastaheite selline muutus, mis nõuab, et õhusõidukite käitaja rakendaks punktis 2.2.2 esitatud erinevat määramistasandit;
a change in the number of flights or in the total annual emissions which cause the aircraft operator to exceed the threshold for small emitters as laid down in section 4,
lendude arvu või aastaheite selline muutus, mille tulemusel õhusõidukite käitaja ületab väikeste heitkoguste tekitajate jaoks kehtestatud künnisväärtusi, mis on esitatud 4. punktis;
substantial changes to the type of fuels used.
kasutatava kütuseliigi oluline muutus.
By way of derogation from Section 4.3 of Annex I, the monitoring plan shall contain the following information:
Erandina I lisa punktist 4.3 sisaldab seirekava järgmist teavet:
For all aircraft operators:
kõigi õhusõidukite käitajate puhul:
identification of the aircraft operator, call sign or other unique designator used for air traffic control purposes, contact details of the aircraft operator and of a responsible person at the aircraft operator, contact address;
õhusõidukite käitaja nimi, kutsung või muu ainuline tähis, mida kasutatakse lennujuhtimiseks, õhusõidukite käitaja kontaktandmed ja õhusõidukite käitaja määratud vastutava töötaja nimi ja kontaktaadress;
identification of the version of the Monitoring Plan;
seirekava versiooni tähis;
an initial list of aircraft types in its fleet operated at the time of submission of the monitoring plan and the number of aircraft per type, and an indicative list of additional aircraft types expected to be used including, where available, an estimated number of aircraft per type as well as the fuel streams (fuel types) associated with each aircraft type;
seirekava esitamise ajal käitatavate õhusõidukite tüüpide esialgne loetelu ja õhusõidukite arv iga tüübi kohta ning esialgne loetelu täiendavate õhusõidukitüüpide kohta, mida võidakse kasutusele võtta, sealhulgas õhusõidukite arv iga tüübi kohta, kui see on teada, ja kütusevood (kütuseliigid), mida kasutatakse iga õhusõidukitüübi puhul;
a description of procedures, systems and responsibilities used to track the completeness of the list of emission sources over the monitoring year, i.e. for ensuring the completeness of monitoring and reporting of the emissions of owned aircraft as well as leased-in aircraft;
kirjeldus, milliseid meetodeid, süsteeme ja vastutusalasid kasutatakse, et tagada heiteallikate loetelu täielikkus seireaasta jooksul, see tähendab, kuidas tagatakse nii käitajale kuuluvatest kui ka liisitud õhusõidukitest pärineva heite seire ja aruandluse täielikkus;
a description of the procedures used to monitor the completeness of the list of flights operated under the unique designator by aerodrome pair, and the procedures used for determining whether flights are covered by Annex I of Directive 2003/87/EC, ensuring completeness and avoiding double-counting;
kirjeldus, milliste meetoditega tagatakse, et ainulise tähise alusel käitatavate lendude loetelu, liigendatud lennuväljade paaride järgi, oleks täielik, ja milliste meetoditega määratakse kindlaks, kas lennud on hõlmatud direktiivi 2003/87/EÜ I lisaga, tagades seejuures täielikkuse ja vältides kahekordset loendamist;
a description of data acquisition and handling activities and control activities, the quality control and assurance activities, including maintenance and calibration of measurement equipment (see section 10.3 of Annex I);
andmete saamise, töötlemise ja kontrollimise, samuti kvaliteedikontrolli ja kvaliteedi tagamise, kaasa arvatud mõõteseadmete hoolduse ja kaliibrimise kirjeldus (vt I lisa punkt 10.3);
where applicable, information on relevant links with activities undertaken under the Community eco-management and audit scheme (EMAS) and other environmental management systems (e.g. ISO14001:2004), in particular on procedures and controls with relevance to greenhouse gas emissions monitoring and reporting.
vajaduse korral teave seoste kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS) ja teiste keskkonnajuhtimissüsteemide (näiteks ISO14001:2004) alusel võetud meetmetega, eriti menetluste ja kontrolli osas seoses kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandlusega.
In addition to points 1 to 7, for all aircraft operators, except small emitters who want to make use of the simplified procedure defined in section 4, the monitoring plan shall contain:
Lisaks punktides 1–7 esitatule sisaldab iga seirekava, mille koostavad õhusõidukite käitajad, välja arvatud väikeste heitkoguste tekitajad, kes tahavad kasutada eespool punktis 4 kirjeldatud lihtsustatud meetodit, järgmist:
a description of the methods for monitoring fuel consumption in both owned and leased-in aircraft, including:
kirjeldus, milliste meetoditega teostatakse kütusetarbimise seiret nii õhusõidukite käitajatele kuuluvate kui liisitud õhusõidukite puhul, kaasa arvatud:
the chosen methodology (method A or method B) for calculation of fuel consumption; if the same method is not applied for all aircraft types, a justification for this approach is to be provided, as well as a list specifying which method is used under which conditions;
kütusetarbimise arvutamiseks valitud meetod (meetod A või meetod B); kui kõikide õhusõidukitüüpide puhul ei kasutata üht ja sama meetodit, tuleb esitada sellise lähenemisviisi põhjendus, samuti loetelu, millist meetodit kasutatakse millistel tingimustel;
procedures for measurement of fuel uplifts and fuel in tanks, including the selected tiers, a description of the measurement instruments involved and the procedures for recording, retrieving, transmitting and storing information regarding measurements, as applicable;
meetodid pardale võetud ja kütusepaakides oleva kütusekoguse määramiseks, kaasa arvatud valitud määramistasemed, kasutatavate mõõteriistade kirjeldus ja, vastavalt vajadusele, meetodid mõõtmistega seotud teabe salvestamiseks, otsimiseks, edastamiseks ja säilitamiseks;
a procedure to ensure that the total uncertainty of fuel measurements will comply with the requirements of the selected tier, referring to calibration certificates of measurement systems, national laws, clauses in customer contracts or fuel suppliers accuracy standards.
meetod, millega tagatakse, et kütuse mõõtmiste summaarne mõõtemääramatus vastab valitud määramistaseme nõuetele, viited mõõtesüsteemide kaliibrimistunnistustele, riikide seadustele, tarbijalepingute sätetele või kütusetarnijate täpsusstandarditele;
the procedures for measurement of the density used for fuel uplifts and fuel in tanks, including a description of the measurement instruments involved, or if measurement is not feasible, the standard value used and a justification for this approach;
tiheduse määramise meetodid, mida kasutatakse pardalevõetava kütusekoguse ja paagis oleva kütusekoguse puhul, kaasa arvatud kasutatavate mõõteriistade kirjeldus või, kui mõõtmine ei ole võimalik, kasutatav standardväärtus ja sellise lähenemisviisi põhjendus;
emission factors used for each fuel type, or in case of alternative fuels, the methodologies for determining the emission factors, including the approach for sampling, methods of analysis, a description of the laboratories used and of their accreditation and/or of their quality assurance procedures.
iga kütuseliigi puhul kasutatav heitekoefitsient või, asenduskütuste puhul, meetodid heitekoefitsiendi määramiseks, sealhulgas proovivõtu- ja analüüsimeetodid, kasutatavad laborid ja nende akrediteerimine ja/või nende kvaliteeditagamismeetodid.
In addition to points 1 to 7, for small emitters who want to make use of the simplified procedure defined in section 4, the monitoring plan shall contain:
Lisaks punktides 1–7 esitatule sisaldab iga seirekava, mille koostavad väikeste heitkoguste tekitajad, kes tahavad kasutada eespool punktis 4 kirjeldatud lihtsustatud meetodit, järgmist:
Evidence that the thresholds defined for small emitters in section 4 are met;
tõendid, et punktis 4 määratletud väikeste heitkoguste tekitajate künnisväärtusi ei ole ületatud;
A confirmation of which tool as described in section 4 will be used, including a description of the tool.
kinnitus, millist punktis 4 kirjeldatud vahendit kasutatakse, kaasa arvatud vahendi kirjeldus.
The competent authority may require the aircraft operator to use an electronic template for submission of the monitoring plan.
Pädev asutus võib nõuda õhusõidukite käitajalt, et see esitaks seirekava elektroonilises vormis.
The Commission may publish a standardised electronic template or file format specification.
Komisjon võib avaldada elektroonilise seirekava standardvormi või failivormingu spetsifikatsiooni.
In this case the competent authority shall accept the use by the aircraft operator of this template or specification, unless the competent authority’s template requires at least the same data input.
Sel juhul lubab pädev asutus õhusõidukite käitajal kasutada sellist vormi või spetsifikatsiooni, kui pädeva asutuse koostatud vorm nõuab vähemalt samasuguste andmete sisestamist.
REPORTING FORMAT
ARUANDEVORM
Aircraft operators shall use the format set out in section 8 for reporting their annual emissions.
Õhusõidukite käitaja kasutab punktis 8 esitatud vormi oma heitkoguste aastaaruande esitamiseks.
The competent authority may require the aircraft operator to use an electronic template for submission of the annual emission report.
Pädev asutus võib nõuda õhusõidukite käitajalt, et see esitaks heitkoguste aastaaruande elektroonilises vormis.
Emissions shall be reported as rounded tonnes of CO2.
Heitkogused esitatakse ümardatult CO2 tonnideks.
Emission factors shall be rounded to include only significant digits both for emission calculations and reporting purposes.
Heitekoefitsiendid ümardatakse, jättes alles üksnes heite arvutamise ja aruandluse seisukohast olulised numbrid.
Fuel consumption per flight shall be used with all significant digits for calculation.
Lennu jooksul kulutatud kütuse koguse puhul kasutatakse kõiki arvutamise seisukohast olulisi numbreid.