natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The policy areas in the Slovak NRP where challenges need to be tackled with highest priority are: increasing expenditure to education, R & D and innovation; improving the regulatory environment; tackling long-term unemployment; completing the reform of the education and training system and raising its quality in line with labour market needs.
Slovakkia riikliku reformiprogrammi poliitikavaldkonnad, milles tuleb esmajärjekorras puudujääke kõrvaldada, on järgmised: haridus-, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonikulude suurendamine, õiguskeskkonna parandamine, pikaajalise töötuse vähendamine, haridus- ja koolitussüsteemi reformi lõpuleviimine ja selle kvaliteedi parandamine vastavalt tööturu vajadustele.
duly implement a coherent R & D and innovation strategy with a particular focus on the institutional reform of the public research sector and substantial improvement of business-research cooperation while reallocating resources to R & D and innovation and education,
viia nõuetekohaselt ellu sidusa teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonistrateegia, pöörates erilist tähelepanu riikliku teadussektori reformimisele ning ettevõtete ja teadusasutuste koostöö märkimisväärsele parandamisele, suunates vahendid ümber teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile ja haridusele;
improve the regulatory environment, notably by implementing a comprehensive better regulation strategy covering both impact assessment and simplification of existing legislation,
parandada õiguskeskkonda, eelkõige viies ellu üldise parema õigusloome strateegia, mis hõlmaks nii mõju hindamist kui ka olemasolevate õigusaktide lihtsustamist;
within an integrated flexicurity approach, ensure implementation of the lifelong learning strategy addressing the needs of the labour market, complete the reforms of primary, secondary and tertiary education to improve qualification and skill levels, and enhance access to employment, notably for the long-term unemployed and vulnerable groups.
tagada ühtse kaitstud paindlikkuse põhimõtte raames elukestva õppe strateegia rakendamine vastavalt tööturu vajadustele, viia lõpule reformid esimese, teise ja kolmanda astme hariduses, et parandada kvalifikatsiooni ja oskuste taset ning suurendada juurdepääsu tööturule, eelkõige pikaajaliste töötute ja haavatavate rühmade jaoks.
In addition, it will be important for Slovakia over the period of the NRP to focus on: further developing ICT policies, especially for broadband infrastructure; full implementation of one-stop shops for start-up companies; introducing entrepreneurship education; increasing competition in power supply; addressing the gender gap in pay and employment; developing an active ageing strategy; and creating job opportunities for young people.
Lisaks on oluline, et Slovakkia keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil järgmisele: info- ja sidetehnoloogia edasiarendamine, eelkõige lairibainfrastruktuuri silmas pidades; ettevõtete loomiseks vajaliku täisteeninduskeskuse täielik rakendamine; ettevõtlusalase hariduse võimaldamine; konkurentsi suurendamine energiavarustuse vallas; sugudevahelise erinevuse vähendamine töötasus ja tööhõives; aktiivsena vananemise strateegia väljatöötamine; töövõimaluste loomine noortele.
In light of the 2007 Implementation Report for Finland and the Commission’s assessment of progress made in implementing key structural reforms and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Võttes arvesse Soome 2007. aasta rakendamisaruannet ja komisjoni hinnangut peamiste struktuurireformide rakendamisel tehtud edusammude kohta ning tuginedes majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtsetele suunistele, on asjakohased järgmised järeldused.
Finland has made very good progress in implementing its National Reform Programme (NRP) over the 2005-2007 period.
Soome on aastatel 2005–2007 saavutanud väga suurt edu oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel.
Good progress has been shown in fulfilling the commitments agreed by the 2006 Spring European Council in the four priority action areas.
Soome on teinud suuri edusamme ka 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel neljas prioriteetses valdkonnas kokku lepitud kohustuste täitmisel.
The Implementation Report shows some policy response on the additional areas identified by the Council as requiring attention.
Ülemkogu kohtumisel kindlaks määratud täiendavat tähelepanu vajavates valdkondades on võetud teatavaid poliitilisi meetmeid.
Among the strengths of the 2007 Implementation Report are the ongoing reforms to further improve the functioning of the national innovation system and the observed increase in the employment rate of older workers.
aasta rakendamisaruande tugevate külgede hulgas on käimasolevad reformid riikliku innovatsioonisüsteemi toimimise edasiseks parandamiseks ja eakamate töötajate tööhõive märgatav kasv.
It will be important for Finland over the period of the NRP to focus on the following challenges: continue reforms to improve competition and productivity in some services, and create the necessary leverage to reduce high price levels; implement announced measures to reach its Kyoto target; continue reforms to address bottlenecks in the labour market, with a particular view to tackling high structural unemployment, especially unemployment of low-skilled workers, including young people, and taking into account the contribution economic migration can make.
Lisaks on oluline, et Soome keskenduks riikliku reformiprogrammi rakendamise perioodil järgmistele probleemidele: reformide jätkamine konkurentsi parandamiseks ja tootlikkuse suurendamiseks teatud teenuste vallas ja vajalike eeltingimuste loomine kõrge hinnataseme langetamiseks; väljakuulutatud meetmete elluviimine oma Kyoto eesmärgi saavutamiseks; reformide jätkamine tööturu kitsaskohtade lahendamiseks, pöörates tähelepanu eelkõige kõrge struktuurse tööpuuduse vähendamisele, seejuures eriti madala kvalifikatsiooniga töötajate ja sealhulgas noorte töötuse vähendamisele, ning võttes arvesse panust, mida võib anda majandusränne.
In the light of Sweden’s 2007 Implementation Report and the Commission’s assessment of progress made in implementing key structural reforms and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Võttes arvesse Rootsi 2007. aasta rakendamisaruannet ja komisjoni hinnangut peamiste struktuurireformide rakendamisel tehtud edusammude kohta ning tuginedes majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtsetele suunistele, on asjakohased järgmised järeldused.
Sweden has made very good progress in implementing its National Reform Programme (NRP) over the 2005-2007 period.
Rootsi on aastatel 2005–2007 saavutanud väga suurt edu oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel.
Sweden has also shown very good progress in fulfilling the commitments agreed by the 2006 Spring European Council in the four priority action areas.
Rootsi on teinud väga suuri edusamme ka 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel neljas prioriteetses valdkonnas kokku lepitud kohustuste täitmisel.
Among the strengths shown by the 2007 Implementation Report are: the action plan for regulatory simplification and the commitment to improve the impact assessment system; the progress with increasing labour supply and reducing unemployment; the sustainable use of energy; and the progress made on increasing public investment in R & D.
Rootsi 2007. aasta rakendamisaruandest ilmnevad järgmised tugevad küljed: tegevuskava õigusaktide lihtsustamiseks ja võetud kohustus parandada mõju hindamise süsteemi; edu tööjõupakkumise suurendamisel ja töötuse vähendamisel; energia säästev kasutamine; riiklike teadus- ja arendustegevusega seotud investeeringute suurendamisel saavutatud edu.
It will be important for Sweden to take further regulatory measures to increase competition, notably in services; and to focus on the implementation and impact evaluation of recent reforms to increase work incentives, to tackle youth unemployment, to raise the employment rate of immigrants and to reintegrate people on sickness-related schemes.
On oluline, et Rootsi võtaks täiendavaid reguleerivaid meetmeid konkurentsi suurendamiseks, eelkõige teenuste valdkonnas, ning keskenduks tööstiimulite suurendamisele, noorte töötuse probleemi lahendamisele, sisserändajate tööhõive suurendamisele ja haiguspuhkusel viibijate taaskaasamisele suunatud hiljutiste reformide elluviimisele ja mõju hindamisele.
In the light of the UK’s 2007 Implementation Report and the Commission’s assessment of progress made in implementing key structural reforms and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Võttes arvesse Ühendkuningriigi 2007. aasta rakendamisaruannet ja komisjoni hinnangut peamiste struktuurireformide rakendamisel tehtud edusammude kohta ning tuginedes majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtsetele suunistele, on asjakohased järgmised järeldused.
The UK has made significant progress in implementing its National Reform Programme (NRP) over the 2005-2007 period.
Ühendkuningriik on aastatel 2005–2007 teinud oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel märkimisväärseid edusamme.
The UK has shown good progress in fulfilling the commitments agreed by the 2006 Spring European Council in the four priority action areas.
Ühendkuningriik on teinud suuri edusamme ka 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel neljas prioriteetses valdkonnas kokku lepitud kohustuste täitmisel.
The Implementation Report shows a good policy response to the recommendation issued by the Council.
Rakendamisaruandest selgub, et nõukogu vastu võetud soovituste järgimiseks on võetud mitmeid meetmeid.
There has also been a good policy response on the additional areas identified in the Council conclusions as requiring attention.
Nõukogu järeldustes kindlaks määratud täiendavat tähelepanu vajavates valdkondades on samuti võetud mitmeid poliitilisi meetmeid.
Among the strengths shown by the 2007 UK Implementation Report are: the plans to provide an integrated approach to employment and skills, moves towards the creation of a business-friendly regulatory environment, and the forward-looking plans on energy policy.
Ühendkuningriigi 2007. aasta rakendamisaruandest ilmnevad järgmised tugevad küljed: tööhõivet ja oskusi käsitleva ühtse lähenemise loomise kavad, sammud ettevõttesõbraliku õigusliku keskkonna loomiseks ning tulevikukavad energiapoliitika valdkonnas.
The policy areas in the UK NRP where challenges need to be tackled with the highest priority are improving skill levels to increase productivity and reduce disadvantage in the labour market.
Ühendkuningriigi riikliku reformiprogrammi poliitikavaldkonnad, milles tuleb esmajärjekorras puudujääke kõrvaldada, on oskuste taseme tõstmine tootlikkuse suurendamiseks ja ebasoodsa seisundi vastu võitlemiseks tööturul.
Against this background it is recommended that the UK:
Sellest tulenevalt soovitatakse Ühendkuningriigil:
implement recent plans to substantially improve skill levels and establish an integrated approach to employment and skills in order to improve productivity and increase opportunities for the disadvantaged.
viia ellu hiljuti koostatud kavad oskuste taseme oluliseks tõstmiseks ja võtta kasutusele ühtne lähenemine tööhõivele ja oskustele, et suurendada tootlikkust ja parandada ebasoodsas olukorras isikute võimalusi.
In addition, it will be important for the UK to focus on the following challenges for the future: progressively increase housing supply in order to meet medium-term demand pressures; ensure progress towards the UK’s R & D intensity target through full implementation of the recent review of R & D and innovation policy, particularly taking fuller account of the specific needs of the services sector.
Lisaks on oluline, et Ühendkuningriik keskenduks tulevikus järgmistele probleemidele: eluasemefondi järkjärguline suurendamine, et vastata nõudlusele keskmise pikkusega ajavahemikus; liikumine teadus- ja arendustegevuse investeeringute eesmärgi suunas hiljuti läbi vaadatud teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonipoliitika rakendamise kaudu, võttes paremini arvesse eelkõige teenuste sektori erivajadusi.
EURO AREA MEMBER STATES
Euroalasse kuuluvad liikmesriigid
In the light of the 2007 Implementation Reports of the euro area Member States, and the Commission’s assessment of progress made in implementing key structural reforms and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Võttes arvesse euroalasse kuuluvate liikmesriikide 2007. aasta rakendamisaruandeid ja komisjoni hinnangut peamiste struktuurireformide rakendamisel tehtud edusammude kohta ning tuginedes majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtsetele suunistele, on asjakohased järgmised järeldused.
Based on their Implementation Reports, the euro area Member States have been making some progress in implementing policy measures that improve the functioning of the euro area.
Rakendamisaruannetest selgub, et euroala riigid on euroala toimimise parandamisele suunatud poliitiliste meetmete rakendamisel saavutanud teatavat edu.
Significant further reforms are necessary to fulfil the microeconomic and employment recommendations.
Mikromajanduse ja tööhõive alaste soovituste täitmiseks on vajalikud märkimisväärsed täiendavad reformid.
The progress recorded in 2007 concerning the macroeconomic area needs to be sustained.
aastal saavutatud edu makromajanduse valdkonnas tuleb säilitada.
Among the strengths shown by the 2007 Implementation Reports of the euro area Member States are: budgetary adjustment in 2007, the implementation of legislation to foster financial market integration, and wage bargaining systems more conducive to wage flexibility in some Member States.
Euroala riikide 2007. aasta rakendamisaruannetest ilmnevad tugevad küljed on: eelarve kohandamine 2007. aastal, finantsturgude integreerimise edendamist käsitlevate õigusaktide rakendamine ning palkade suuremat paindlikkust soodustavad palgaläbirääkimissüsteemid mõnes liikmesriigis.
The policy areas in the euro area where challenges now need to be tackled with the highest priority are: the sustainability of public finances and their contribution to growth; competition in product markets, especially in services, financial integration and competition in financial retail services, in order to facilitate adjustment and more flexible prices; adequate wage developments at the aggregate, sector, regional and occupational level in line with productivity developments in order to ensure competitiveness; flexicurity in labour markets in accordance with the agreed common principles; and more labour mobility in order to foster labour market adjustment.
Euroala poliitikavaldkonnad, milles tuleb esmajärjekorras puudujääke kõrvaldada, on järgmised: riigi rahanduse jätkusuutlikkus ja selle panus majanduskasvu; konkurents kaubaturgudel, eelkõige teenuste turul, finantsintegratsioon ja konkurents finantsteenuste jaeturul, et lihtsustada kohanemist ja pakkuda paindlikumaid hindu; asjakohane palkade areng üldisel, sektori, piirkondlikul ja kutsealade tasandil kooskõlas tootlikkuse arenguga, et tagada konkurentsivõime; kaitstud turvalisus tööturgudel vastavalt ühistele kokkulepitud põhimõtetele; tööjõu suurem liikuvus tööturu kohandamise hoogustamiseks.
Against this background it is recommended that the euro area Member States together with their country specific recommendations:
Sellest tulenevalt on soovitatav, et lisaks oma riigikohastele soovitustele euroala liikmesriigid:
continue pursuing budgetary consolidation towards their medium-term objectives in line with the Stability and Growth Pact, hence striving to achieve an annual structural adjustment of at least 0,5 % of GDP as a benchmark.
jätkaksid eelarve tasakaalustamist, pidades silmas oma stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas olevat keskpika perioodi eesmärki, ning püüaksid saavutada iga-aastase struktuurilise kohandamise, mille sihttase on vähemalt 0,5 % SKPst.
The Eurogroup in April 2007 agreed on ‘taking advantage of the favourable cyclical conditions, most euro area members would achieve their medium-term objectives in 2008 or 2009 and all of them should aim for 2010 at the latest’.
Eurorühm leppis 2007. aasta aprillis kokku, et „kasutades ära soodsat majandustsüklit, saavutavad enamik euroala liikmesriike oma keskpika perioodi eesmärgid aastal 2008 või 2009 ning kõik peaksid püüdma saavutada eesmärgid hiljemalt aastaks 2010”.
Budgetary positions where medium-term objectives have been attained should be maintained,
Eelarveseisundid, mille keskpika perioodi eesmärgid on saavutatud, tuleks säilitada;
improve the quality of public finances by reviewing public expenditures and taxation and by modernising public administration, with the intention to enhance productivity and innovation, thereby contributing to economic growth, employment and fiscal sustainability,
parandaksid riiklike kulutuste ja maksustamise läbivaatamise ning avaliku halduse ajakohastamise abil riigi rahanduse kvaliteeti, et suurendada tootlikkust ja innovatsiooni, mille abil toetada majanduskasvu, tööhõivet ja eelarve jätkusuutlikkust;
effectively implement measures that improve competition, especially in services, and step up measures that promote the full integration of financial markets and the competition in retail financial services, whilst strengthening stability arrangements and supervisory convergence,
rakendaksid tõhusalt konkurentsi parandamise meetmeid, eriti teenuste valdkonnas, ning võtaksid meetmeid, mis edendavad finantsturgude täielikku integratsiooni ja konkurentsi finantsteenuste jaeturul, tugevdades samas stabiilsuse tagamise korda ja järelevalve ühtlustamist;
improve flexibility and security on labour markets, inter alia, by implementing flexicurity principles tailored to the specific circumstances of each Member State and fully compatible with sound and financially sustainable public budgets, better aligning wage and productivity developments so as to enhance growth and competitiveness, and enacting measures to promote labour mobility across borders and between occupations.
parandaksid tööturgude paindlikkust ja tagatisi, muu hulgas rakendades kaitstud paindlikkuse põhimõtteid, mis on iga liikmesriigi tingimustele spetsiaalselt kohandatud ja täielikus vastavuses usaldusväärsete ja finantsiliselt jätkusuutlike riigieelarvetega, parandades palga ja tootlikkuse seost, et tõhustada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, ning kehtestades meetmeid tööjõu piiriülese ja kutsealadevahelise liikuvuse edendamiseks.
To maximise policy synergies, which are stronger in a monetary union, and enhance political ownership of reforms, euro area Member States should continue to strengthen policy coordination in the context of the Eurogroup and in international forums, and existing agreements for the external representation of the euro area should be fully implemented.
Euroala riigid peaksid jätkama poliitika koordineerimise tugevdamist Eurorühma raames ja rahvusvahelisel tasandil ning euroala välise esindamise suhtes kehtivaid kokkuleppeid tuleks täielikult rakendada, et maksimeerida poliitikate sünergiaid, mis on tugevamad rahaliidus, ning parandada poliitilist vastutust reformide eest.
The Eurogroup’s April 2007 Berlin orientations on public finances are a welcome step in this regard.
Eurorühma 2007. aastal Berliinis vastu võetud suunised riigi rahanduse kohta on teretulnud samm selles suunas.
The Eurogroup will regularly review their implementation.
Eurorühm jälgib regulaarselt nende rakendamist.
on risk reduction measures for the substances 2-nitrotoluene and 2,4-dinitrotoluene
ohu vähendamise meetmete kohta 2-nitrotolueeni ja 2,4-dinitrotolueeni puhul
(notified under document number C(2008) 2233)
(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2233 all)
In the framework of Regulation (EEC) No 793/93 the following substances have been identified as priority substances for evaluation in accordance with Commission Regulation (EC) No 2364/2000 of 25 October 2000 concerning the fourth list of priority substances as foreseen under Council Regulation (EEC) No 793/93 [2]:
Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames on järgmised ühendid loetud eritähelepanu vajavateks ühenditeks, mida tuleb hinnata vastavalt komisjoni 25. oktoobri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 2364/2000 eritähelepanu vajavate ainete neljanda nimekirja kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93: [2]
2-nitrotoluene,
2-nitrotolueen;
2,4-dinitrotoluene.
2,4-dinitrotolueen.
The rapporteur Member State designated pursuant to those Regulations has completed the risk evaluation activities with regard to man and the environment for those substances in accordance with Commission Regulation (EC) No 1488/94 of 28 June 1994 laying down the principles for the assessment of risks to man and the environment of existing substances in accordance with Council Regulation (EEC) No 793/93 [3] and has suggested a strategy for limiting the risks.
Osundatud määrustega referendiks määratud liikmesriik on lõpetanud kõnealustest ainetest inimesele ja keskkonnale tuleneva ohu hindamise vastavalt komisjoni 28. juuni 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 1488/94, milles kehtestatakse registreeritud kemikaalide poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava ohtlikkuse hindamise põhimõtted vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93, [3] ja on soovitanud strateegia ohu vähendamiseks.
The Scientific Committee on Health and Environmental Risks (SCHER) has been consulted and has issued opinions with respect to the risk evaluations carried out by the rapporteur.
Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomiteega (SCHER) on konsulteeritud ja komitee on esitanud arvamused referendi ohuhindamise kohta.
The results of the risk evaluation and further results of the strategies for limiting the risks are set out in the corresponding Commission Communication [4].
Ohuhindamise ja ohu piiramise strateegia kohta saadud täiendavad tulemused on esitatud asjaomases komisjoni teatises. [4]
It is appropriate, on the basis of that evaluation, to recommend certain risk reduction measures for certain substances.
Kõnealuse hindamise põhjal on asjakohane soovitada teatavaid ohu vähendamise meetmeid teatavate ainete puhul.
For the substances which are not specifically listed, there are no recommendations for the addressees of this Recommendation.
Konkreetselt nimekirja kandmata ainete kohta ei ole käesoleva soovituse adressaatidele esitatud soovitusi.
The risk reduction measures provided for in this recommendation are in accordance with the opinion of the Committee set up pursuant to Article 15(1) of Regulation (EEC) No 793/93,
Käesoleva soovituse kohased ohu vähendamise meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,
2,4-DINITROTOLUENE
2,4-DINITROTOLUEEN
(CAS No 121-14-2; Einecs No 204-450-0)
(CASi nr 121-14-2; EINECSi nr 204-450-0)
Risk reduction measures for the environment (1, 2, 3)
Keskkonnaohtlikkuse vähendamise meetmed (1, 2, 3)
Competent authorities in the Member States concerned should lay down, in the permits issued under Directive 2008/1/EC of the European Parliament and of the Commission [5], conditions, emission limit values or equivalent parameters or technical measures regarding 2,4-dinitrotoluene in order to operate according to the Best Available Techniques (BAT) taking into account the technical characteristic of the installations concerned, their geographical location and the local environmental conditions.
Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peaksid kehtestama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/1/EÜ [5] alusel 2,4-dinitrotolueeni kohta väljaantavates lubades tingimused, heite piirväärtused või samaväärsed parameetrid või tehnilised meetmed, et kõnealust ainet kasutataks vastavalt parimale võimalikule tehnikale, võttes arvesse asjaomaste käitiste tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi.
Member States should carefully monitor the implementation of BAT regarding 2,4-dinitrotoluene and report any important developments to the Commission in the framework of the exchange of information on BAT.
Liikmesriigid peaksid hoolikalt jälgima 2,4-dinitrotolueenialase parima võimaliku tehnika rakendamist ja teatama komisjonile parima võimaliku tehnika alase teabevahetuse raames kõigist olulistest muudatustest.