natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, in order for such compensation to escape classification as State aid, a certain number of cumulative conditions must be fulfilled (see footnote 67 of this decision).
Selleks et mitte käsitada sellist hüvitamist riigiabina, peab siiski olema täidetud mitu kumulatiivset tingimust (vt käesoleva otsuse joonealune märkus nr 68).
As regards, in particular, the fourth criterion identified by the Court of Justice in Altmark, it must be stated that SNCM was not chosen following a public procurement procedure serving to select the candidate able to provide the services at the lowest cost for the authority.
Eelkõige seoses Euroopa Kohtu Altmarki kohtuasjas sätestatud neljanda kriteeriumiga tuleks sedastada, et SNCMi ei valitud välja avaliku hankemenetluse tulemusel, mis võimaldab valida üldsusele kõige väiksemate kuludega teenuseid osutava pakkuja.
In the absence of a public procurement procedure, the Commission considers that it is for the Member State to show that the level of compensation paid to SNCM does not exceed the costs incurred by an average well-run and adequately equipped undertaking, taking into account the relevant revenues and a reasonable profit for discharging the obligations, in accordance with the case-law of the Court.
Avaliku hankemenetluse puudumisel leiab komisjon kooskõlas Euroopa Kohtu praktika nõuetega, et liikmesriik peab tõendama, et SNCMile makstud hüvitise tase ei ületa tüüpilise hästi juhitud ja piisavalt varustatud ettevõtte kantud kulusid, võttes arvesse asjaomaseid tulusid ning mõistlikku kasumit kõnealuste kohustuste täitmise eest.
In the present case, the French authorities themselves recognise in their records of 16 November 2006 that is impossible in practice to find an undertaking which might serve as a reference point for that period of 1991-2001 because of the public service obligations of SNCM, which is the only undertaking able to take on those obligations.
Käesoleval juhul tunnistavad Prantsuse ametiasutused oma 16. novembri 2006. aasta kirjas ise, et on enam-vähem võimatu leida ettevõtjat, keda saaks ajavahemiku 1991–2001 kohta käsitada võrdlusalusena seoses SNCMile pandud avaliku teenindamise kohustustega, kuna SNCM on ainus ettevõtja, kes on suuteline neid kohustusi täitma.
In those circumstances, the French authorities endeavoured to provide information serving to make the most exact comparison possible with similar undertakings, that is to say, primarily with CMN, stating, however, that those two undertakings did not have the same operating conditions as those imposed on SNCM by public service obligation agreements between 1991 and 2001.
Nendel asjaoludel tegid Prantsuse ametiasutused jõupingutusi, et esitada andmeid, mis võimaldaksid teha võimalikult täpse võrdluse sarnaste ettevõtjate, eelkõige CMNiga, rõhutades siiski, et kõnealused ettevõtjad ei tegutse SNCMile 1991. ja 2001. aasta vaheliste avaliku teenindamise kohustust käsitlevate lepingutega sätestatud tingimustega samadel tingimustel.
In that regard, the Commission takes the view that, in the light of the arguments of the French authorities, the latter did not demonstrate in what respect the undertakings they judged to be similar constituted the reference point as required by Community case-law.
Sellega seoses leiab komisjon, et võttes arvesse Prantsuse ametiasutuste väiteid, ei ole nad tõestanud, kuidas nende sarnaseks hinnatud ettevõtjad saavad olla võrdlusaluseks ühenduse kohtupraktikaga nõutaval kujul.
In that context, the Commission notes that the information sent by France regarding undertakings does not make it possible to assess the degree of similarity relied on or to analyse the impact of the differences in operating conditions claimed in the comparison which should be made for the purposes of applying the fourth criterion above.
Seetõttu leiab komisjon, et Prantsusmaa edastatud andmed nende ettevõtjate kohta ei võimalda komisjonil hinnata osutatud sarnasuse määra ega ka analüüsida osutatud tegevustingimuste erinevuste mõju võrdlusele, mida tuleks teha eespool nimetatud neljanda kriteeriumi kohaldamiseks.
In those circumstances, the Commission considers that, on the basis of the information and data sent by the French authorities in the present proceedings, the latter still fail to prove that the fourth criterion in Altmark is fulfilled.
Nendel asjaoludel leiab komisjon, et Prantsuse ametiasutuste käesoleva menetluse raames esitatud teabe ja andmete alusel ei ole nad tõendanud Altmarki neljanda kriteeriumi täitmist.
Having regard to the foregoing arguments, the Commission takes the view that the measure in question gave SNCM an economic advantage.
Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades leiab komisjon, et kõnealune meede andis SNCMile majandusliku eelise.
Given that the measure only benefited SNCM, that economic advantage was selective.
Kuna kõnealusest meetmest sai kasu üksnes SNCM, on tegemist valikulise majandusliku eelisega.
Consequently, the compensation granted to SNCM under the 1991 and 1996 agreements for the sum of EUR 53,48 million constitutes State aid within the meaning of Article 87(1) EC.
Seetõttu on SNCMile 1991. ja 1996. aasta lepingute raames antud 53,48 miljoni euro suurune hüvitis riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
Compatibility with the common market of the measure in question pursuant to Article 86(2) EC
Kõnealuse meetme kokkusobivus ühisturuga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikele 2
Since the French authorities have relied on the derogation provided for in Article 86(2) EC, the Commission will use the same approach and the same grounds as those of the 2001 decision in order to assess the measure in question.
Kuna Prantsuse ametiasutused osutasid EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikega 2 sätestatud erandile, kasutab komisjon kõnealuse meetme hindamiseks sama lähenemisviisi ja sama põhjendust kui oma 2001. aasta otsuses.
Under that article, the payment of State aid may escape the prohibition laid down in Article 87 of the EC Treaty provided that the sole purpose of the aid in question is to offset the extra costs incurred in performing the particular task assigned to an undertaking entrusted with the operation of a service of general economic interest and that the grant of the aid is necessary in order for that undertaking to be able to perform its public service obligations under conditions of economic equilibrium.
Seda artiklit arvestades võib riigiabi maksmine jääda EÜ asutamislepingu artiklis 87 sätestatud keelust väljapoole tingimusel, et kõnealuse abi eesmärk on hüvitada üksnes need lisakulud, mida üldist majandushuvi pakkuvat teenust osutavale ettevõtjale põhjustab mingi konkreetse ülesande täitmine, ning et abi osutamine on vajalik selleks, et nimetatud ettevõtja saaks täita oma avaliku teenindamise kohustusi majandusliku tasakaalustatuse tingimustes.
In the light of the case-law applicable to the 1991-2001 period, the Commission must, as it did in its 2001 decision:
Võttes arvesse ajavahemiku 1991–2001 suhtes kohaldatavat kohtupraktikat, peab komisjon, nagu ta tegi oma 2001. aasta otsuses:
verify whether the services whose management has been entrusted to SNCM can be qualified as a service of general economic interest, and
kontrollima, et teenuseid, mille haldamine on tehtud ülesandeks SNCMile, saab liigitada üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks; ning
examine whether the amount of the subsidies awarded to SNCM in the context of its public service obligations for maritime services to Corsica matches the excess costs borne by SNCM to satisfy the fundamental requirements of the public service contract.
kontrollima, kas Korsika mereühendusega seotud avaliku teenindamise kohustuse raames SNCMile antud abi on asjakohase suurusega, arvestades neid lisakulusid, mida SNCM avaliku teenindamise lepingu põhinõudmiste täitmiseks kannab.
Public service justification
Avaliku teenindamise põhjendamine
In the present case, in respect of the compensation paid over the period 1991–2001, as stated by the Commission in its 2001 decision, the public service obligations imposed on SNCM and CMN stem from two five-year agreements signed by the latter and the Corsica Transport Office (OTC).
Kuna käesoleval juhul on tegemist ajavahemiku 1991–2001 kohta makstud hüvitistega, nagu komisjon seda oma 2001. aasta otsuses sedastas, tulenevad SNCMile ja CMNile pandud avaliku teenindamise kohustused kahest viieaastasest lepingust, mille nad sõlmisid Korsika transpordiametiga.
As for whether those obligations meet a real need for public service, the Commission stated in its 2001 decision that the framework agreement and the five-year agreements comply with the territorial continuity principle which aims to limit the drawbacks of insularity and ensure that Corsica is served in ways as close as possible to purely mainland connections.
Seoses küsimusega, kas need kohustused vastavad avaliku teenindamise tegelikule vajadusele, sedastas komisjon oma eespool nimetatud 2001. aasta otsuses, et raamleping ja viieaastased lepingud vastavad territoriaalse järjepidevuse põhimõttele, mille eesmärk on vähendada saarelisest asendist tulenevat ebasoodsat olukorda ning tagada Korsika transpordiühendus korra alusel, mis oleks võimalikult sarnane ainult mandri piires käitatavatele liinidele.
The Commission also notes that historically that objective, which is of legitimate public interest, has not been achieved through the interplay of market forces alone.
Samuti märgib komisjon, et seda õiguspärast avalikku huvi pakkuvat eesmärki ei ole varem saavutatud turujõudude lihtsa ümberpaigutamise teel.
The Commission therefore is of the opinion that the service system provided for by the framework agreement and the five-year agreements meets a real need for a public service.
Seetõttu leiab komisjon, et raamlepingu ja viieaastaste lepingutega ette nähtud transpordisüsteem vastab avaliku teenindamise tegelikule vajadusele.
The non-lump-sum character of the subsidy
Asjaolu, et hüvitis ei ole kindlasummaline
As the Commission stated in its 2001 decision, SNCM received over the 1991-2001 period under the legal framework described above an annual subsidy from the State, the amount of which is fixed for five years and is revised every year according to the changes in gross domestic product at market prices and the information and analytical accounts provided by SNCM.
Nagu komisjon oma 2001. aasta otsuses sedastas, sai SNCM eespool kirjeldatud õigusliku raamistiku alusel ajavahemiku 1991–2001 kohta iga-aastast kindlasummalist toetust, mille suurus oli viieks aastaks kindlaks määratud ning mis vaadati igal aastal läbi sisemajanduse koguprodukti muutumise ning SNCMi esitatud teabe ja lepingujärgsete analüütiliste aruannete alusel.
In paragraph 30 of its 2001 decision, the Commission notes the fact that ‘under the terms of Article 4 of the 1976 agreement, the annual subsidy is awarded in the form of 12 equal monthly instalments.
Komisjon võtab oma 2001. aasta otsuse punktis 30 teadmiseks asjaolu, et „1976. aasta lepingu artikli 4 alusel makstakse iga-aastast toetust 12 võrdse suurusega igakuise osamaksena.
For the subsidy to be paid over, SNCM must submit its results for the previous financial year approved by the State financial officer.
Toetuse lõpliku maksmise võimaldamiseks peab SNCM hiljemalt iga aasta 1. juuliks esitama riigikontrolöri tõestatud aruanded eelmise eelarveaasta kohta.
Any repayments owed by SNCM are deducted from the instalment or the instalments of the current financial year.
Võimalikud SNCMi kanda olevad maksed arvestatakse maha jooksva eelarveaasta eest tehtava(te)st osamakse(te)st.
The arrangements for adjusting instalments also provide for additional payments to be made by the State.
Osamakseid reguleeriva meetmega on ette nähtud ka riigi makstavad võimalikud lisasummad.
Subsequent agreements also provide for penalties if the basic number of crossings that have not been made by SNCM in the course of the year exceeds 2 % of the basic number of crossings provided for in the agreement.
Järgnevalt sõlmitud lepingutega nähakse ette ka karistused juhuks, kui ühe aasta jooksul ületab SNCMi tegemata jäetud põhivedude arv 2 % lepinguga sätestatud põhivedude arvust.
The awarding authority may also notify SNCM that it is withholding the lump-sum payment for territorial continuity in the case of significant incidents causing the interruption of the public service.’
Lepingut sõlmiv asutus võib SNCMile teatada ka territoriaalse järjepidevuse kindlasummalise toetuse kinnipidamisest oluliste intsidentide korral, mille tõttu avaliku teenindamise ülesannete täitmine katkeb”.
In recital 82 of that decision, the Commission states that the second part of clause IV stipulates that ‘should economic conditions and, in particular, operational costs and traffic levels that have served as the basis for calculating the subsidy deteriorate substantially, SNCM and the OTC will get together to study the measures to be implemented regarding the service, fares or raising of the amount of the award in order to re-establish the financial equilibrium of the company’.
Sama otsuse punktis 82 märgib komisjon, et selle punkti IV teises osas sätestatakse, et „juhul, kui toetuse arvutamise aluseks olnud majanduslikud tingimused ja eelkõige tegevuskulude ning sõitude tase olulisel määral halvenevad, tulevad SNCM ja Korsika transpordiamet kokku, et ühiselt analüüsida meetmeid, mida rakendada ettevõtte finantstasakaalu taastamiseks transpordiühenduse, hindade või toetusesumma suurendamise küsimuses”.
In the light of the foregoing, and as it concluded in its 2001 decision, the Commission is of the opinion that the compensation of EUR 53,48 million paid by the State is not a lump sum because of the mechanism serving to offset the financial imbalance which is connected to the disparity between the actual operational costs and the costs which served as the basis for calculating the subsidy.
Komisjon leiab eelmainitut silmas pidades, nagu ta ka oma 2001. aasta otsuses järeldas, et mehhanismi tõttu, mis võimaldab kõrvaldada finantsilise tasakaalustamatuse, mis tuleneb tegelike tegevuskulude ja toetuse arvutamise aluseks olnud kulude vahelisest erinevusest, ei ole riigi makstud 53,48 miljoni euro suuruse hüvitise puhul tegemist kindlasummalise toetusega.
Matching of the compensation to the public service costs
Avaliku teenindamisega seotud kulude hüvitamise adekvaatsus
As noted by the Commission in its decision of 2001, the financial compensation received at the time of the application of the five-year agreements of 1991 and 1996 did not enable SNCM to make good fully the losses related to its public service obligations.
Nagu komisjon oma 2001. aasta otsuses sedastas, ei võimaldanud 1991. ja 1996. aastal sõlmitud viieaastaste lepingute kohaldamisel saadud rahalised hüvitised SNCMil täielikult katta avaliku teenindamise kohustustega seonduvat kahjumit.
The Commission estimated that that undercompensation amounted to EUR 53,48 million.
Komisjon leidis, et ebapiisavast hüvitamisest tulenev puudujääk ulatus 53,48 miljoni euroni.
The Commission concludes that the sum of EUR 53,48 million paid by the State is equal to the undercompensation noted for the 1991-2001 period and is consequently appropriate in the light of the net costs caused by the public service task entrusted to SNCM.
Komisjon järeldab, et riigi makstud 53,48 miljoni euro suurune summa on võrdne ajavahemiku 1991–2001 kohta täheldatud ebapiisavast hüvitamisest tuleneva puudujäägiga ning järelikult on see piisav, arvestades SNCMile pandud avaliku teenindamise ülesandest tulenevaid puhaskulusid.
On the basis of the foregoing, the Commission takes the view that the measure in question constitutes State aid which is compatible with the common market in accordance with Article 86(2) EC.
Eespool mainitule tuginedes leiab komisjon, et kõnealuse meetme puhul on tegemist riigiabiga, mis on EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel ühisturu nõuetega kokkusobiv.
Since the measure was implemented on 14 November 2003, the Commission finds that that State aid was unlawful.
novembril 2003 rakendatud meetme kohta märgib komisjon, et see riigiabi on ebaseaduslik.
In that respect, the amount of aid to be regarded as restructuring aid under the 2002 notification amounts to EUR 22,52 million.
Sellega seoses ulatub 2002. aastal teatatud ümberkorraldusabina käsitatava abi suurus 22,52 miljoni euroni.
That amount must be added to the measures notified in 2006 in so far as the latter include restructuring aid (see section 10.5 of the present decision).
See summa lisandub 2006. aastal teatatud meetmetele niivõrd, kui need meetmed sisaldavad ümberkorraldusabi (vt käesoleva otsuse jagu 10.5).
The disposal of SNCM at a negative sale price of EUR 158 million
SNCMi võõrandamine 158 miljoni euro suuruse negatiivse müügihinna eest
In the present case, the Commission must examine whether the capital contribution of the State of EUR 158 million prior to the sale of SNCM to private purchasers, that is to say ultimately the negative sale price of the undertaking for an equivalent amount, does not contain aid elements.
Käesoleval juhul peab komisjon uurima, kas riigi antud kapitalitoetusel suurusjärgus 158 miljonit eurot enne SNCMi võõrandamist eraõiguslikele ülevõtjatele, st kokkuvõttes ettevõtte negatiivsel müügihinnal samaväärse summa eest, puuduvad riigiabi tunnused.
An open, transparent and non-discriminatory public selection procedure at the end of which the State disposes of the undertaking after a prior recapitalisation (for an amount greater than the sale price) does not necessarily exclude the presence of aid, capable of benefiting both the privatised undertaking and the puurchaser of that undertaking.
Avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv hankemenetlus, mille alusel riik pärast eelnevat rekapitaliseerimist (müügihinnast suuremas summas) ettevõtte võõrandab, ei võimalda tingimata välistada riigiabi olemasolu, millest võiks kasu saada nii erastatud ettevõte kui ka selle ostja.
In order to determine whether an undertaking has obtained an economic advantage from a capital contribution from the State, the Commission generally applies the criterion of the private investor in a market economy principle (the private investor principle).
Selleks et kindlaks teha, kas ettevõtja on riigi antud kapitalitoetusest saanud majandusliku eelise, kohaldab komisjon põhiliselt turumajanduses tegutseva erainvestori kriteeriumit (edaspidi „erainvestori kriteerium”).
The private investor criterion comes from the principle of equal treatment between the public and private sectors which follows from Article 295 of the EC Treaty.
Erainvestori kriteerium tuleneb EÜ asutamislepingu artikli 295 kohasest avaliku ja erasektori võrdse kohtlemise põhimõttest.
According to that principle, the capital made available to the undertaking, directly or indirectly, in circumstances which correspond to normal market conditions, cannot be classified as State aid.
Selle põhimõtte kohaselt ei saa riigi poolt tavapärastele turutingimustele vastavatel tingimustel otseselt või kaudselt ettevõtja käsutusse antavat kapitali pidada riigiabiks.
To that end, the Commission may assess, inter alia, whether the supplier of the resources has acted like a private investor pursuing structural, global or sectoral policies and influenced by prospects of long-term profitability.
Sel eesmärgil saab komisjon eelkõige hinnata, kas vahendite andja käitus erainvestorina, kes järgib teatavat strukturaalset, üldist või valdkonnapõhist poliitikat ning juhindub investeeritud kapitali tasuvuse väljavaadetest pikaajalises perspektiivis.
The validity of that approach has been recognised by the Community judicature in several cases.
Sellise lähenemisviisi paikapidavust on ühenduse kohtus mitmes kohtuasjas tunnustatud.
According to settled case-law, when injections of capital by a public investor disregard any prospect of profitability, even in the long term, such provision of capital constitutes State aid.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt käsitatakse riigiabina kapitalitoetust, mille riiklik investor annab siis, kui isegi pikaajalises perspektiivis puuduvad igasugused väljavaated kasumi saamiseks.
The Community judicature have also laid down that a private investor pursuing a structural policy, whether general or sectoral, and guided by prospects of viability in the long term could not reasonably allow itself, after years of continuous losses, to make a contribution of capital which, in economic terms, proves to be not only costlier than selling the assets, but is moreover linked to the sale of the undertaking, which removes any hope of profit, even in the longer term.
Samuti sätestas ühenduse kohus, et erainvestor, kes järgib teatavat strukturaalset, üldist või valdkonnapõhist poliitikat, mis juhindub pikaajalise tasuvuse väljavaadetest, ei saa endale pärast mitut järjestikust kahjumisse jäänud aastat mõistlikult võttes lubada kapitalitoetuse andmist, mis ei osutu majanduslikul alusel mitte üksnes varade likvideerimisest kulukamaks, vaid on peale selle ka seotud ettevõtte müügiga, mis võtab talt kõik väljavaated kasumi saamiseks isegi pikaajalises perspektiivis.
Specifically, in its Gröditzer judgment, the Court held that, in order to establish whether the privatisation of an undertaking for a negative sale price involves elements of State aid, ‘it is necessary to assess whether, in similar circumstances, a private investor of a dimension comparable to that of the bodies managing the public sector could have been prevailed upon to make capital contributions of the same size in connection with the sale of that undertaking or whether it would instead have chosen to wind it up’.
Täpsemalt leidis Euroopa Kohus oma Gröditzeri kohtuasjas tehtud otsuses, et selleks et määrata kindlaks, kas ettevõtte negatiivse müügihinna eest erastamisel on riigiabi tunnuseid „tuleb hinnata, kas avaliku sektori juhtivate asutustega võrreldavate mõõtmetega erainvestorit oleks suudetud nimetatud ettevõtte müümise raames veenda tegema sama suuri kapitalitoetusi või oleks otsustatud selle ettevõtte likvideerimise kasuks”.
Application to the present case
Kohaldamine käesoleval juhtumil
In the light of the foregoing, in order to determine the aid nature of the measure in question, the Commission must ‘assess whether the solution chosen by the State is, both in absolute terms and compared with any other solution including that of non-intervention, the least costly, which would lead, if that were the case, to the conclusion that the State has acted like a private investor’.
Eelmainitut arvestades peab komisjon selleks, et määrata kindlaks, millise abimeetmega on käesoleval juhul tegemist, „hindama, kas riigi valitud lahendus on tervikuna ning mis tahes muu lahenduse, sealhulgas mittesekkumisega võrreldes vähem kulukas, millisel juhul saaks teha järelduse, et riik käitus erainvestorina”.
Observance of the principle of the private shareholder in a market economy
Turumajandusliku erainvestori põhimõttest kinnipidamine
In that context, it must be noted that large groups of undertakings currently cannot, when they close sites or wind up subsidiaries, disregard the social consequences which such closures or liquidations involve.
Sellega seoses tuleb märkida, et suured ettevõtjate kontsernid ei saaks praegu tootmisrajatiste sulgemisel või tütarettevõtete likvideerimisel jätta tähelepanuta sotsiaalseid tagajärgi, mida sellised sulgemised või likvideerimised kaasa toovad.
Accordingly, more often than not they carry out social plans which may include measures for the redeployment of staff, assistance in finding work, redundancy payments and even action at the local economic level, which go beyond the requirements of statutory provisions and collective agreements.
Seega rakendavad nad kõige sagedamini sotsiaalkavasid, mis võivad hõlmata meetmeid töötajate ümberõppeks, abi töökohtade leidmiseks, koondamishüvitisi, isegi kohaliku majandusstruktuuri tasandil võetavaid meetmeid, mis lähevad kaugemale seaduse ja kollektiivlepingutega sätestatust.
In the present case, the Commission notes that SNCM is a company controlled by the State through CGMF (Compagnie Maritime Générale et Financière).
Käesoleval juhul sedastab komisjon, et SNCM on äriühing, mida riik kontrollib kontserni CGMF (Compagnie Maritime Générale et Financière) kaudu.