natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Following the adoption of Decision 2005/393/EEC, the bluetongue situation in the Community has considerably changed and new experience has been gained on disease control, in particular following the recent incursions of new serotypes of bluetongue virus, namely of serotype 8 in an area of the Community where outbreaks had never been reported before and which was not considered at risk of bluetongue, and of serotype 1 of that virus.
Pärast otsuse 2005/393/EÜ vastuvõtmist on lammaste katarraalse palavikuga seotud olukord ühenduses oluliselt muutunud ning haiguse tõrje osas on saadud uusi kogemusi, eelkõige pärast hiljutist lammaste katarraalse palaviku viiruse uute serotüüpide esinemist, nimelt serotüübi 8 esinemist ühenduse piirkonnas, kus kunagi varem ei olnud haiguskolletest teatatud ning mida ei peetud lammaste katarraalsest palavikust ja selle viiruse serotüübist 1 ohustatud piirkonnaks.
On the basis of the experience gained, it is appropriate to improve harmonisation at Community level of the rules on the control, monitoring, surveillance, and restrictions on movements of susceptible animals, excluding wild animals, in relation to bluetongue as they are of fundamental importance for safe trade in susceptible farmed animals moving within and from restricted zones, with the aim of establishing a more sustainable strategy for the control of bluetongue.
Saadud kogemuste põhjal on asjakohane lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja haigusele vastuvõtlike loomade (v.a metsloomade) liikumispiirangute eeskirjade parem ühtlustamine ühenduse tasandil, eesmärgiga luua jätkusuutlikum strateegia lammaste katarraalse palaviku tõrjeks, kuna need eeskirjad on kitsendustega tsoonides ja sealt välja viidavate vastuvõtlike põllumajandusloomadega ohutuks kauplemiseks määrava tähtsusega.
For the sake of harmonisation and clarity, it is therefore necessary to repeal Decision 2005/393/EC and to replace it by this Regulation.
Seepärast on ühtluse ja selguse nimel vaja otsus 2005/393/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada see käesoleva määrusega.
The new situation as regards bluetongue has also led the Commission to request scientific advice and support from the European Food Safety Authority (EFSA) which has delivered two scientific reports and two scientific opinions on bluetongue in 2007.
Lammaste katarraalse palavikuga seotud uue olukorra tõttu on komisjon palunud teaduslikku nõu ja tuge Euroopa Toiduohutusametilt (EFSA), kes on 2007. aastal esitanud lammaste katarraalse palaviku kohta kaks teaduslikku aruannet ja kaks teaduslikku arvamust.
Pursuant to Directive 2000/75/EC, the demarcation of protection and surveillance zones must take account of geographical, administrative, ecological and epizootiological factors connected with bluetongue and of the control arrangements.
Direktiivi 2000/75/EÜ kohaselt tuleb ohustatud tsooni ja järelevalvetsooni piiritlemisel võtta arvesse lammaste katarraalse palavikuga seotud geograafilisi, halduslikke, ökoloogilisi ja episotoloogilisi tegureid ning kontrollikorda.
In order to take account of those factors, it is necessary to lay down rules as regards the minimum harmonised requirements for monitoring and surveillance of bluetongue in the Community.
Nende tegurite arvessevõtmiseks on vaja kehtestada ühenduses eeskirjad lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire ühtlustatud miinimumnõuete kohta.
Surveillance and exchange of information are key elements of a risk-based approach to bluetongue control measures.
Seire ja teabevahetus on lammaste katarraalse palaviku tõrjemeetmete riskipõhise käsitluse puhul olulisimad elemendid.
For that purpose, it is appropriate, in addition to the definitions laid down in Article 2 of Directive 2000/75/EC, to provide in particular for a definition of a case of bluetongue, to enable a common understanding of the essential parameters related to an outbreak of bluetongue.
Seepärast on asjakohane määratleda lisaks direktiivi 2000/75/EÜ artiklis 2 sätestatud mõistetele eelkõige lammaste katarraalse palaviku haigusjuhtum, et saavutada ühine arusaam lammaste katarraalse palaviku haiguskolde olulistest parameetritest.
In addition, the concept of restricted zones, used in Decision 2005/393/EC, has proven adequate, especially if the presence of the bluetongue virus is detected in the affected area in two consecutive seasons.
Lisaks on osutunud asjakohaseks otsuses 2005/393/EÜ kasutatud kitsendustega tsoonide mõiste, eriti kui lammaste katarraalse palaviku viiruse esinemine on tuvastatud mõjutatud piirkonnas kahel järjestikusel hooajal.
For practical reasons and for the sake of clarity of Community legislation, it is appropriate to provide for a definition of restricted zones, consisting of both the protection and surveillance zones demarcated by the Member States pursuant to Article 8(1) of Directive 2000/75/EC.
Praktilistel kaalutlustel ja ühenduse õigusaktide selguse nimel on asjakohane määratleda kitsendustega tsoonide mõiste, mis hõlmaks nii ohustatud kui ka järelevalvetsoone, mis liikmesriigid on vastavalt direktiivi 2007/75/EÜ artikli 8 lõikele 1 piiritlenud.
The determination of a bluetongue seasonally-free zone for which surveillance demonstrates no evidence of bluetongue transmission or of competent vectors is an essential tool for a sustainable management of outbreaks of bluetongue enabling safe movements.
Selle hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsooni kindlaksmääramine, kus seire käigus pole lammaste katarraalse palaviku või vastavate vektorite ülekandumist tuvastatud, on oluline vahend lammaste katarraalse palaviku haiguskollete jätkusuutlikuks ohjamiseks, mis võimaldab ohutut liikumist.
For that purpose, it is appropriate to provide for the harmonised criteria that should be used for the definition of the seasonally vector-free period.
Seepärast on asjakohane sätestada ühtlustatud kriteeriumid, mida tuleks vektoritest vaba hooajalise perioodi määratlemisel kasutada.
Outbreaks of bluetongue should be notified in accordance with Article 3 of Council Directive 82/894/EEC, using the codified forms and the codes set out in Commission Decision 2005/176/EC of 1 March 2005 laying down the codified form and the codes for the notification of animal diseases pursuant to Council Directive 82/894/EEC [4].
Lammaste katarraalse palaviku haiguskolletest tuleb teatada kooskõlas direktiivi 82/894/EMÜ artikliga 3, kasutades kodeeritud vorme ja koode, mis on sätestatud komisjoni 1. märtsi 2005. aasta otsuses 2005/176/EÜ, milles sätestatakse loomahaigustest teatamise kodeeritud vorm ja koodid vastavalt nõukogu direktiivile 82/894/EMÜ [4].
In the light of the current epidemiological development of bluetongue, the scope of this notification requirement should be temporarily adapted by defining more precisely the obligation to notify primary outbreaks.
Pidades silmas praegust lammaste katarraalse palaviku epidemioloogilist arengut, tuleks kõnealust teatamiskohustust ajutiselt kohandada, määratledes esmasest haiguskoldest teatamise kohustuse täpsemalt.
According to the opinion of the Scientific Panel on Animal Health and Welfare of the EFSA on bluetongue origin and occurrence [5], adopted on 27 April 2007, it is essential that appropriate surveillance programmes are in place to detect the occurrence of bluetongue at the earliest possible stage.
aprillil 2007 EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu teaduskomisjoni vastu võetud lammaste katarraalse palaviku päritolu ja esinemist käsitleva arvamuse [5] kohaselt on oluline, et kasutusel oleksid asjakohased seireprogrammid lammaste katarraalse palaviku esinemine tuvastamiseks võimalikult varases staadiumis.
Such surveillance programmes should include a clinical, serological and entomological component that should operate seamlessly across all Member States.
Sellised seireprogrammid peaksid sisaldama kliinilist, seroloogilist ja entomoloogilist komponenti, mis peaksid toimima ühtlaselt kõigi liikmesriikide ulatuses.
An integrated approach at Community level is required in order to be able to analyse the epidemiological information provided by the bluetongue monitoring and surveillance programmes, including both regional and global distribution of the bluetongue infection, as well as of the vectors.
Integreeritud lähenemisviis ühenduse tasandil on vajalik, et oleks võimalik analüüsida lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmidest pärinevat epidemioloogilist teavet, sealhulgas lammaste katarraalse palavikku nakatumise ja vastavate vektorite nii piirkondliku kui ka globaalse leviku kohta.
Council Decision 90/424/EEC of 26 June 1990 on expenditure in the veterinary field [6] provides for a Community financial contribution for the eradication, control and monitoring of bluetongue.
Nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsusega 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas [6] on ette nähtud ühenduse rahaline tugi lammaste katarraalse palaviku likvideerimiseks, tõrjeks ja seireks.
Pursuant to Decision 90/424/EEC, Commission Decision 2007/367/EC of 25 May 2007 concerning a financial contribution by the Community to Italy for the implementation of a system for collection and analysis of epidemiological information on bluetongue [7] established the BlueTongue NETwork application (BT-Net system), which is a web-based system to collect, store, and analyse bluetongue surveillance data in the Member States.
Vastavalt otsusele 90/424/EMÜ loodi komisjoni 25. mai 2007. aasta otsusega 2007/367/EÜ ühenduse rahalise toetuse andmise kohta Itaaliale seoses lammaste katarraalset palavikku käsitleva epidemioloogilise teabe kogumise ja analüüsimise süsteemi rakendamisega [7] infosüsteem BlueTongue NETwork (edaspidi „süsteem BT-Net”), mis on veebipõhine süsteem lammaste katarraalse palaviku seireandmete kogumiseks, salvestamiseks ja analüüsimiseks liikmesriikides.
Full use of that system is of fundamental importance to establish the most appropriate measures for controlling the disease, verifying their efficacy and allowing safe movements of animals of susceptible species.
Nimetatud süsteemi täielik kasutamine on äärmiselt tähtis, et luua kõige asjakohasemad meetmed haiguse tõrjeks, nende tõhususe kontrollimiseks ja vastuvõtlikku liiki loomade ohutu liikumise võimaldamiseks.
To ensure more effective and efficient exchanges of information on the bluetongue monitoring and surveillance programmes in place between the Member States and the Commission, those exchanges should therefore be carried out through the BT-Net system.
Et tagada tõhusam ja tulemuslikum liikmesriikide ja komisjoni vaheline lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmide teabe vahetus, tuleks teabevahetuseks kasutada süsteemi BT-Net.
Unless it appears necessary to proceed to the demarcation of protection and surveillance zones at Community level pursuant to Article 8(2)(d) of Directive 2000/75/EC, that demarcation should be carried out by the Member States.
Välja arvatud juhul, kui direktiivi 2000/75/EÜ artikli 8 lõike 2 punkti d kohaselt ilmneb vajadus piiritleda ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid ühenduse tasandil, peaksid seda piiritlemist teostama liikmesriigid.
However, for the sake of transparency, Member States should notify to the Commission their protective and surveillance zones and any changes thereof without delay.
Läbipaistvuse nimel peaksid liikmesriigid komisjoni siiski oma ohustatud tsoonidest ja järelevalvetsoonidest ning kõigist nende tsoonidega seotud muudatustest viivitamata teavitama.
In particular, if a Member State intends not to maintain an epidemiological relevant geographical area in a restricted zone, it should provide to the Commission in advance with relevant information to substantiate the absence of bluetongue virus circulation in that area.
Eriti siis, kui liikmesriik ei kavatse kitsendustega tsoonis epidemioloogiliselt asjakohast geograafilist piirkonda säilitada, peaks ta komisjonile eelnevalt asjakohase teabe esitama, tõendamaks, et lammaste katarraalse palaviku viirus ei levi selles piirkonnas.
Exemptions from the exit ban applicable to movements of susceptible animals, their semen, ova and embryos, from the restricted zone should be authorised on the basis of a risk analysis taking into account the data collected through the bluetongue surveillance programme, the exchange of data with other Member States and the Commission through the BT-Net system, the destination of the animals, and their compliance with certain health requirements guaranteeing the safety of the animals.
Vastuvõtlike loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote liikumise suhtes kohaldatavast kitsendustega tsoonist väljaviimise keelu erandeid tuleks lubada riskianalüüsi alusel, võttes arvesse lammaste katarraalse palaviku seire programmi kaudu kogutud teavet, teiste liikmesriikide ja komisjoniga süsteemi BT-Net kaudu vahetatud teavet, loomade sihtkohta ning nende vastavust teatavatele loomade ohutust tagavatele tervishoiunõuetele.
Movements of animals for immediate slaughter should also be exempted from the exit ban under certain conditions.
Teatavatel tingimustel tuleks väljaviimiskeelu erandeid teha ka loomade otse tapamajja viimiseks.
Taking into account the low level of risk of movements of animals for immediate slaughter and certain risk mitigation factors, it is appropriate to provide for specific conditions minimizing the risk of virus transmission by channelling the transport of animals from a holding located in a restricted zone towards slaughterhouses designated on the basis of a risk assessment.
Võttes arvesse loomade otse tapamajja viimise väikest riski ja teatavaid riski vähendavaid tegureid, on asjakohane sätestada eritingimused, mis minimeerivad viiruse ülekandumisriski loomade transportimisel kitsendustega tsoonis asuvast majandist riskihindamise põhjal määratud tapamajadesse.
Movements of animals within the same restricted zone where the same bluetongue virus serotype or serotypes are circulating, does not pose an additional risk to animal health and should therefore be allowed by the competent authority under certain conditions.
Loomade liikumine sama kitsendustega tsooni ulatuses, kus levib/levivad sama/samad lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüp/serotüübid, ei kujuta lisaohtu loomade tervisele ning seepärast peaks pädev asutus seda teatavatel tingimustel lubama.
According to the opinion of the Scientific Panel on Animal Health and Welfare of the EFSA on vectors and vaccines [8], adopted on 27 April 2007, movements of immunised animals due to vaccination or naturally immunised animals can be considered safe irrespective of the virus circulation at the place of origin or the vectors activity at the place of destination.
Vastavalt 27. aprillil 2007 EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu teaduskomisjoni vastu võetud arvamusele vektorite ja vaktsiinide kohta [8] võib vaktsineeritud või loomuliku immuunsusega loomade liikumist pidada ohutuks, olenemata viiruse levikust päritolukohas või vektorite aktiivsusest sihtkohas.
It is therefore necessary to provide for the conditions that immunised animals must fulfil before moving from a restricted zone.
Seepärast on vajalik sätestada tingimused, mis peavad immuniseeritud loomade puhul enne nende väljaviimist kitsendustega tsoonist täidetud olema.
Council Directive 64/432/EEC of 26 June 1964 on animal health problems affecting intra-Community trade in bovine animals and swine [9], Council Directive 91/68/EEC of 28 January 1991 on animal health conditions governing intra-Community trade in ovine and caprine animals [10], Council Directive 92/65/EEC of 13 July 1992 laying down animal health requirements governing trade in and imports into the Community of animals, semen, ova and embryos not subject to animal health requirements laid down in specific Community rules referred to in Annex A(I) to Directive 90/425/EEC [11] and Commission Decision 93/444/EEC of 2 July 1993 on detailed rules governing intra-Community trade in certain live animals and products intended for exportation to third countries [12] provide that health certificates are to accompany the movements of animals.
Nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivis 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta, [9] nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivis 91/68/EMÜ loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses, [10] nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivis 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse [11] ning komisjoni 2. juuli 1993. aasta otsuses 93/444/EMÜ teatavate kolmandatesse riikidesse eksportimiseks ettenähtud elusloomade ja toodete ühendusesisese kaubanduse üksikasjalike eeskirjade kohta [12] on sätestatud, et loomade vedamisel peab olema nendega kaasas veterinaarsertifikaat.
Where exemptions from the exit ban applicable to movements of animals of susceptible species from the restricted zone are applied to animals intended for intra-Community trade or for export to a third country, those certificates should include a reference to this Regulation.
Kui vabastusi vastuvõtlikku liiki loomade kitsendustega tsoonist väljaviimise suhtes kohaldatavast väljaviimiskeelust kohaldatakse ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks ette nähtud loomade suhtes, peaksid nimetatud sertifikaadid sisaldama viidet käesolevale määrusele.
In accordance with the opinion of the EFSA on vectors and vaccines, it is appropriate to lay down the conditions for the treatment with authorised insecticides at the place of loading of the vehicles transporting susceptible animals from a restricted zone to or through areas outside a restricted zone.
Kooskõlas EFSA arvamusega vektorite ja vaktsiinide kohta on asjakohane sätestada tingimused lubatud insektitsiididega töötlemiseks nende transpordivahendite laadimiskohas, mis transpordivad vastuvõtlikke loomi kitsendustega tsoonist sellisesse piirkonda või läbi sellise piirkonna, mis jääb kitsendustega tsoonist väljapoole.
When during the transit through a restricted zone, a rest period is foreseen in a control post the animals should be protected from any attacks by vectors.
Kui kitsendustega tsoonist läbisõitmisel on ette nähtud puhkeaeg kontrollpunktis, tuleks loomi vektorite rünnaku eest kaitsta.
However, the treatment with authorised insecticides of animals, premises and their surroundings in infected holdings should only be carried out following a defined protocol on the basis of the positive outcome of a case-by-case risk assessment which takes into account geographical, epidemiological, ecological, environmental, entomological data and a cost/benefit assessment.
Nakatunud majandite loomade, ruumide ja ümbruse töötlemist lubatud insektitsiididega tuleks siiski viia läbi üksnes kindlaks määratud korra kohaselt konkreetset juhtumit käsitleva riskihindamise positiivse tulemuse põhjal, mis võtab arvesse geograafilisi, epidemioloogilisi, ökoloogilisi, keskkonnaalaseid, entomoloogilisi andmeid, ning kulude-tulude analüüsi põhjal.
The health certificates provided for in Directives 64/432/EEC, 91/68/EEC and 92/65/EEC and Decision 93/444/EEC covering animals intended for intra-Community trade or for export to a third country should include a reference to any insecticide treatment carried out pursuant to this Regulation.
Direktiividega 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ ning otsusega 93/444/EMÜ ette nähtud veterinaarsertifikaadid, mis on kaasas ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks ette nähtud loomadega, peaksid sisaldama viidet käesoleva määruse kohaselt läbi viidud insektitsiidiga töötlemise kohta.
In view of the need to avoid unnecessary disruptions in trade it is urgent to establish a sustainable strategy for the control of the bluetongue virus enabling safe trade in animals of susceptible species moving within and from restricted zones.
Pidades silmas vajadust vältida tarbetuid häireid kauplemisel, tuleb kiiresti luua lammaste katarraalse palaviku viiruse tõrjeks jätkusuutlik strateegia, mis võimaldaks ohutut kauplemist vastuvõtlikku liiki loomadega, keda veetakse kitsendustega tsoonides või neist väljapoole.
For the purposes of this Regulation, the definitions in Article 2 of Directive 2000/75/EC shall apply.
Artikkel 2 Mõisted
In addition, the following definitions shall apply:
Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi 2000/75/EÜ artiklis 2 esitatud mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
‘case of bluetongue’ means an animal that meets one of the following requirements:
„lammaste katarraalse palaviku haigusjuht” – loom, kes vastab ühele järgmistest tingimustest:
it presents clinical signs consistent with the presence of bluetongue;
loomal avalduvad kliinilised tunnused, mis vastavad lammaste katarraalse palaviku tunnustele;
it is a sentinel animal that had showed negative serological results in a previous test and has seroconverted from negative to positive for antibodies to at least one bluetongue serotype since that test;
tegemist on kontroll-loomaga, kelle eelmine test näitas seroloogiliselt negatiivseid tulemusi ja kelle antikehade test on pärast viimast testi vähemalt ühe lammaste katarraalse palaviku serotüübi puhul seroloogiliselt positiivseks muutunud;
it is an animal from which the bluetongue virus has been isolated and identified as such;
tegemist on loomaga, kellest on lammaste katarraalse palaviku viirus isoleeritud ning vastavalt ka tuvastatud;
it is an animal which has tested positive to bluetongue serological tests or from which viral antigen or viral ribonucleic acid (RNA) specific to one or more of the bluetongue serotypes has been identified.
tegemist on loomaga, kelle seroloogiline test lammaste katarraalse palaviku suhtes on osutunud positiivseks või kelle puhul on tuvastatud viiruse antigeen või ühele või mitmele lammaste katarraalse palaviku serotüübile iseloomulik viiruslik ribonukleiinhape (RNA).
In addition, a set of epidemiological data must indicate that the clinical signs or results of laboratory tests suggesting bluetongue infection are the consequence of virus circulation in the holding in which the animal is kept and not the result of the introduction of vaccinated or seropositive animals from restricted zones.
Lisaks peavad epidemioloogilised andmed näitama, et lammaste katarraalse palavikuga nakatumisele osutavad kliinilised tunnused või laboratoorsete analüüside tulemused on põhjustanud selles majandis leviv viirus, kus looma peetakse, ning mitte kitsendustega tsoonidest toodud vaktsineeritud või seropositiivsed loomad;
‘outbreak of bluetongue’ means an outbreak of that disease as defined in Article 2(c) of Directive 82/894/EEC;
„lammaste katarraalse palaviku haiguskolle” – selle haiguse kolle, nagu on määratletud direktiivi 82/894/EMÜ artikli 2 punktis c;
‘primary outbreak of bluetongue’ means an outbreak as defined in Article 2(d) of Directive 82/894/EEC, taking into account that, for the purposes of the application of the first indent of Article 3(1) of that Directive, a case of bluetongue is a primary outbreak in the following cases:
„lammaste katarraalse palaviku esmane haiguskolle” – direktiivi 82/894/EMÜ artikli 2 punktis d määratletud haiguskolle, võttes arvesse, et nimetatud direktiivi artikli 3 lõike 1 esimese taande kohaldamise eesmärgil on lammaste katarraalse palaviku haigusjuht esmane haiguskolle järgmistel juhtudel:
if it is not epidemiologically linked with a previous outbreak; or
kui see ei ole epidemioloogiliselt seotud eelmise haiguskoldega või
it implies the demarcation of a restricted zone or a change in an existing restricted zone as referred to in Article 6.
see toob kaasa kitsendustega tsooni piiritlemise või olemasoleva kitsendustega tsooni muutmise, nagu on osutatud artiklis 6;
‘restricted zone’ means a zone consisting of both protection and surveillance zones established pursuant to Article 8(1) of Directive 2000/75/EC;
„kitsendustega tsoon” – direktiivi 2000/75/EÜ artikli 8 lõike 1 kohaselt piiritletud tsoon, mis koosneb ohustatud tsoonist ja järelevalvetsoonist;