natgillin/translations-raw huggingface dataset:
After a few changes to the measure, the case was further discussed in meetings between representatives of the Commission and of the Danish authorities held on 12 October 2005, on 15 December 2005 and on 21 February 2006.
Pärast meetme mõningat muutmist arutati juhtumit veel komisjoni ja Taani ametiasutuste esindajate vahelistel kohtumistel 12. oktoobril 2005, 15. detsembril 2005 ja 21. veebruaril 2006.
By letter of 10 July 2006, registered 11 July 2006 (A/35577), the Danish authorities informed the Commission that they considered the notification complete and asked the Commission to continue the preliminary examination of the measure in the form that it was presented at the meeting of 12 October 2005.
10. juuli 2006. aasta kirjas, mis registreeriti 11. juulil 2006 (A/35577), teavitasid Taani ametiasutused komisjoni sellest, et nende arvates on teatised täielikud ja palusid komisjonil jätkata meetme esialgset uurimist 12. oktoobri 2005. aasta kohtumisel esitletud vormis.
By letter dated 26 September 2006, the Commission informed Denmark that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty in respect of the measure.
26. septembri 2006. aasta kirjas teavitas komisjon Taanit sellest, et ta on meetme suhtes otsustanud algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse.
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union [2].
Komisjon otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas [2].
The Commission invited interested parties to submit their comments on the proposed measure.
Komisjon kutsus asjast huvitatud isikuid esitama kavandatava toimingu kohta märkusi.
By letter dated 24 November 2006, registered 27 November 2006 (A/39579) the Danish Government submitted its observations on the opening of the procedure.
24. novembri 2006. aasta kirjas, mis registreeriti 27. novembril 2006 (A/39579), edastas Taani valitsus oma tähelepanekud menetluse algatamise kohta.
The Commission received observations from the following third parties: the Swedish Government (8 December 2006, A/40067), Novo Nordisk (8 December 2006, A/40027), Novozymes (11 December 2006, A/40089) and Dansk Industri (12 December 2006, A/40147).
Komisjon sai tähelepanekuid järgmiselt kolmelt huvitatud isikult: Rootsi valitsus (8. detsember 2006, A/40067), Novo Nordisk (8. detsember 2006, A/40027), Novozymes (11. detsember 2006, A/40089) ja Dansk Industri (12. detsember 2006, A/40147).
It forwarded them to the Danish authorities, which was given the opportunity to react.
Komisjon edastas need Taani ametiasutustele, andes neile võimaluse vastamiseks.
The comments by the Danish Government were received by letter dated 5 February 2007, registered the same day (A/31115).
Taani valitsuselt saadi märkused 5. veebruari 2007. aasta kirjas, mis registreeriti samal kuupäeval (A/31115).
On 12 September 2007, there was a meeting between the Cabinet of Ms Kroes and the Danish Tax Minister Kristian Jensen.
septembril 2007 toimus kohtumine Neelie Kroesi kabinetiliikmete ja Taani maksuministri Kristian Jenseni vahel.
In that meeting, it was agreed to await the adoption of the new Community Guidelines on State aid for Environmental Protection before taking a decision on the proposed tax relief.
Kohtumisel lepiti kokku, et otsust kavandatava maksusoodustuse kohta ei langetata enne, kui ühenduse uued suunised keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta on vastu võetud.
The information request, as well as the reply, was communicated to the third parties who had commented on the opening of the formal investigation procedure.
Teabetaotlus ja sellele saadud vastus edastati huvitatud isikutele, kes olid esitanud märkused ametliku uurimismenetluse algatamise kohta.
Following the submission to third parties, observations were received from Dansk Industri (6 October 2008, A/20427), Novo Nordisk (7 October 2008, A/20550), Novozymes (8 October 2008, A/20739) and the Swedish Government (15 October 2008, A/21433).
Seekord esitasid oma tähelepanekud järgmised huvitatud isikud: Dansk Industri (6. oktoober 2008, A/20427), Novo Nordisk (7. oktoober 2008, A/20550), Novozymes (8. oktoober 2008, A/20739) ja Rootsi valitsus (15. oktoober 2008, A/21433).
A tax on CO2 emissions was introduced in Denmark in 1992 and is levied on energy products and electricity.
maks kehtestati Taanis 1992. aastal ja seda võetakse energiatoodetelt ja elektrilt.
The tax takes the form of a consumption tax and currently amounts to DKK 90 per tonne of CO2 emitted.
Kõnealuse maksu puhul on tegemist tarbimismaksuga, mille suurus on praegu 90 Taani krooni ühe tonni tekitatud CO2 kohta.
The objective of the CO2 tax is mainly to discourage emissions of CO2.
maksu peamine eesmärk on CO2 heitkoguste vähendamine.
The tax rate for each fuel is related to the carbon content of the energy product [4].
Kütuse puhul kohaldatav maksumäär sõltub energiatoote süsiniku sisaldusest [4].
In addition, an energy tax has been collected since 1977.
Energiamaksu on kogutud alates 1977. aastast.
As regards the energy tax, ordinary households and certain parts of the service sector pay the full tax, while all other VAT-registered companies are fully exempted from the tax.
Kodumajapidamised ja teenusesektori teatavad osad maksavad energiamaksu kogu ulatuses, käibemaksuregistrisse kantud äriühingud on kõnealusest maksust aga täielikult vabastatud.
With respect to the CO2 tax, ordinary households and certain parts of the service sector pay the full tax, while a special business rate applies to other VAT-registered companies.
Tavalised kodumajapidamised ja teenusesektori teatavad osad maksavad CO2 maksu täies ulatuses, kuid käibemaksuregistrisse kantud äriühingute suhtes kohaldatakse vastavat äriühingute määra.
The lower tax rate for such processes was last approved by the Commission in September 2005 [7].
Komisjon kiitis heaks „raskete tootmisprotsesside” maksuvähenduse, viimane kord septembris 2005 [7].
The approval was based on the fact that the beneficiaries still paid the CO2 tax in order to respect the Community minimum taxation levels, which are set out by Council Directive 2003/96/EC of 27 October 2003 restructuring the Community framework for the taxation of energy products and electricity [8] (hereafter referred to as the Energy Taxation Directive).
Heakskiitmine põhines asjaolul, et abisaajad maksid endiselt CO2 maksu, et tagada kooskõla ühenduse madalaima maksustamistasemega, mis on sätestatud nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivis 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik [8] (edaspidi: „energia maksustamise direktiiv”).
In addition, certain energy-intensive companies have concluded voluntary energy-saving agreements with the Danish government.
Lisaks on teatavad energiamahukad äriühingud sõlminud Taani valitsusega vabatahtlikke energiasäästu kokkuleppeid.
In compensation for achieving their goals under those agreements, they receive a further reduction of the CO2 tax, which was last approved by the Commission in April 2003 [9].
Vastutasuks kokkulepetes püstitatud eesmärkide täitmise eest saavad äriühingud täiendavalt vähendada CO2 maksu, mille komisjon kiitis viimane kord heaks aprillis 2003 [9].
In accordance with Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 2003 establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community and amending Council Directive 96/61/EC [10] (hereafter referred to as the Emission Trading Directive), the EU Emission Trading System (hereinafter referred to as the EU ETS) entered into force on 1 January 2005.
jaanuaril 2005 jõustus ELi heitkogustega kauplemise süsteem kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ [10] (edaspidi: „saastekvootidega kauplemise direktiiv”).
As a consequence, the operator of an installation covered by that directive must hold allowances for its greenhouse gas emissions.
Selle põhjal peab kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse kuuluva käitise käitaja omama luba, mis hõlmab tema kasvuhoonegaaside heitkoguseid.
The allowances are either allocated to the operator for free at the beginning of each trading period or bought by the operator in auction and/or on the market.
Saastekvoodid jaotatakse käitajatele tasuta iga kauplemisperioodi alguses või ostavad käitajad need oksjonil ja/või turul.
In the first trading period (1.1.2005 until 31.12.2007), Member States were obliged to allocate at least 95 % of the allowances for free.
Esimesel kauplemisperioodil (1. jaanuar 2005 –31. detsember 2007) kohustusid liikmesriigid eraldama vähemalt 95 % saastekvootidest tasuta.
Denmark chose to auction the remaining 5 % allowances in open auctions.
Taani otsustas panna ülejäänud 5 % saastekvootidest avalikule oksjonile.
For the second trading period (1.1.2008 until 31.12.2012), Member States had the option to auction 10 % of the allowances.
Teisel kauplemisperioodil (1. jaanuar 2008 –31. detsember 2012) oli liikmesriikidel võimalik oksjonile panna 10 % saastekvootidest.
Denmark chose to allocate all allowances for free [11].
Taani otsustas eraldada kõik saastekvoodid tasuta [11].
The notified scheme
Teatatud meede
By the notified scheme, the Danish authorities propose that energy-intensive businesses [12] covered by the EU ETS would get a full exemption (by refunding) from the CO2 tax.
Teatatud meetmega teevad Taani ametiasutused ettepaneku, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud energiamahukad äriühingud [12] saaksid täieliku vabastuse CO2 maksust (maksu tagastamise vormis).
Other businesses covered by the EU ETS would pay a CO2 tax corresponding to 50 % of the minimum tax levels.
ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud muud äriühingud maksavad CO2 maksu, mis on 50 % madalaimast maksustamistasemest.
According to the Danish authorities, all businesses presently regulated by the EU ETS are energy intensive as defined in the Energy Taxation Directive.
Taani ametiasutuste sõnul on kõigi ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud praeguste äriühingute puhul tegemist energiamahukate äriühingutega energia maksustamise direktiivi tähenduses.
In consequence, the fuel consumption of the entire EU ETS-regulated process in industry would be eligible for refunding in full of the CO2 tax if the notified measure were approved.
Kui teatatud meede kiidetakse heaks, saaks selle alusel ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud kogu kütuse tööstustarbimiselt CO2 maksu täielikult tagastada.
The notified exemption applies only to the fuel (mineral oil products, gas and coal) used in business covered by the EU ETS.
Teatatud maksuvabastus on kohaldatav vaid kütuse (mineraalõlitooted, gaas ja süsi) suhtes, mida kasutatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingutes.
It does not cover electricity and heat consumption and, in addition, it does not concern fuel used for room heating and hot water.
See ei hõlma elektri- ja soojusetarbimist, samuti ruumide kütmiseks ja vee soojendamiseks kasutatavat kütet.
The legal basis for the proposed exemptions is Act No 464 of 9 June 2004.
Kavandatavate maksuvabastuste õiguslik alus on 9. juuni 2004. aasta seadus nr 464.
All industrial activities which are covered by the Emission Trading Directive, with the exception of electricity and heat production, are proposed to be fully or partially exempted from the CO2 tax for their use of fuel as described above.
Tehakse ettepanek, et kogu tööstuslik kütusekasutus, mis on hõlmatud saastekvootidega kauplemise direktiiviga, välja arvatud elektri- ja soojatootmine, tuleks täielikult või osaliselt CO2 maksust vabastada, nagu kirjeldatud eespool.
The number of beneficiaries is foreseen to be about 85 production processes spread out among some 120 production units.
Sellest saaks kasu ligikaudu 85 tootmisprotsessi, mis jagunevad 120 tootmisüksuse vahel.
The Danish authorities have estimated the annual loss of tax revenue due to this measure to be about DKK 30 million (about EUR 4 million).
Taani ametiasutuste hinnangul jääb meetme tõttu igal aastal saamata maksutulu summas 30 miljonit Taani krooni (ligikaudu 4 miljonit eurot).
However, in their letter of 22 July 2008, the Danish authorities indicate that the budget of the scheme will be below that estimate.
Siiski märgivad Taani ametiasutused 22. juuli 2008. aasta kirjas, et abikava eelarve on eespool osutatud hinnangust väiksem.
The Danish authorities adopted the legal basis for the proposed scheme in 2004, but have ensured that they will only implement it if the Commission authorises it.
Taani ametiasutused võtsid kavandatava abikava õigusliku aluse vastu 2004. aastal, kuid on kinnitanud, et nad rakendavad seda vaid tingimusel, kui komisjon annab selleks nõusoleku.
If so, it will apply as from 1 January 2005.
Heakskiitmisel kohaldatakse seda alates 1. jaanuarist 2005.
The duration of the scheme is not limited, but if it is approved, the Danish authorities have undertaken to re-notify it after 10 years.
Abikava kestus ei ole piiratud, kuid Taani ametiasutused on kohustatud abikava heakskiitmisel sellest komisjonile uuesti teatama 10 aasta pärast.
GROUNDS FOR OPENING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE IN ARTICLE 88(2)
ARTIKLI 88 LÕIKE 2 KOHASE AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHUSED
In its decision to open the formal investigation procedure, the Commission found that the measure is funded by State resources.
Otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta märkis komisjon, et meedet rahastatakse riigi ressurssidest.
It applies only to companies covered by the EU ETS and relieves these companies from costs that they would otherwise bear from their operating budget, i.e. the measure gives an economic advantage to these companies.
Meedet kohaldatakse vaid ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingute suhtes, vähendades nende kulusid, mis neil muidu tuleks oma tegevuseelarvest kanda. Seega antakse meetmega kõnealustele äriühingutele majanduslik eelis.
The Commission doubted that the selectivity of the measure was justified by the nature and structure of the tax system.
Komisjon kahtles selles, kas meetme valikulisust saab maksusüsteemi olemuse ja ülesehitusega põhjendada.
The beneficiaries are active in markets that are open for competition and trade between Member States.
Meetmest kasusaajad tegutsevad aktiivselt turul, mis on avatud konkurentsile ja liikmesriikide vahelisele kaubandusele.
The measure can, thus, distort competition and affect trade on the internal market.
Seega võib meede moonutada konkurentsi ja mõjutada kaubandust siseturul.
Therefore, the Commission took the view that the measure could constitute State aid.
Seepärast asus komisjon seisukohale, et meede võib olla käsitletav riigiabina.
The Commission queried whether the measure could be found compatible with the then applicable Community Guidelines on State aid for Environmental Protection [13] (EAG 2001), since the tax paid by the firms under the proposed scheme would be below the minimum levels of the Energy Taxation Directive, without the beneficiaries entering into any voluntary commitments or agreements to undertake measures that go beyond the fulfilment of a harmonised EU obligation.
Komisjon uuris, kas meede võis olla kokkusobiv varasemate ühenduse suunistega keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta [13]. (EAG 2001), sest kavandatava abikava kohaselt tasutav maks jääks allapoole energia maksustamise direktiivis sätestatud madalaimast maksustamistasemest, ilma et kasusaajad võtaksid kohustusi või sõlmiksid vabatahtlikke kokkuleppeid meetmete võtmiseks, mis lähevad kaugemale ELi ühtlustatud kohustuse täitmisest.
The Commission examined whether the potential aid could be found compatible with the common market under Article 87(3)(c) of the EC Treaty based on the alleged need to eliminate the double regulation.
Komisjon uuris, kas võimalik abi võiks olla kokkusobiv ühisturuga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, viidates väidetavale vajadusele kaotada topeltmaksustamine.
In this context, the Commission pointed out that the national CO2 taxes are counted towards the national level of energy taxation for the purpose of complying with the Energy Taxation Directive.
Sellega seoses märkis komisjon, et energia maksustamise riikliku taseme hulka loetakse ka CO2 maksud, et tagada kooskõla energia maksustamise direktiiviga.
Therefore, the proposed tax relief could distort competition on the internal market, since it would increase tax differentiation in an area where taxes have been harmonised at Community level.
Seepärast võib kavandatav maksusoodustus moonutada konkurentsi siseturul, sest see põhjustaks maksuerandeid valdkondades, kus maksud on ühenduse tasemel juba ühtlustatud.
Furthermore, it could run against the ‘polluter-pays’ principle to grant CO2 tax relief to all companies participating in the EU ETS, since it would include companies that have received emission allowances for free.
Samuti võib maksusoodustuse andmine kõigile ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingutele olla vastuolus „saastaja maksab” põhimõttega, sest nii saaksid maksusoodustust ka need äriühingud, kes on saastekvoodid tasuta saanud.
The Commission invited Denmark to submit information on the mechanism in order to ensure that the existence and amount of a possible extra burden on top of the CO2 tax could be established at the level of each individual company, and that only companies that actually suffered from such a burden would benefit from the tax exemptions.
Komisjon kutsus Taanit esitama lisateavet meetmete kohta, mida kavandatakse selleks, et kindlaks määrata iga ettevõtja puhul eraldi CO2 maksu võimaliku topeltmaksustamise suurusjärk ning tagada, et ainult need ettevõtjad, kes tegelikult kannavad topeltmaksustamise koormust, saaksid kõnealust maksuvabastust kasutada.
The Commission noted, however, that it could go against the environmental logic to grant relief only to those companies that have to buy additional allowances, since this could favour those who did not limit their pollution.
Komisjon märkis, et maksusoodustuse andmine ainult nendele äriühingutele, kes peavad täiendavaid saastekvoote ostma, oleks vastuolus keskkonnahoiu loogikaga, sest selline tegevus eelistaks äriühinguid, kes saastamist ei piiranud.
The Swedish authorities stated that the Commission should make a comprehensive, economic as well as legal, analysis of the notified tax relief.
Rootsi ametiasutused väitsid, et komisjon peaks seoses teatatud maksusoodustusega tegema põhjaliku majandusliku ja õigusliku analüüsi.
They referred to the arguments submitted in their own notification of a similar case [14] on which the Commission had also opened the formal investigation procedure.
Rootsi ametiasutused viitasid enda koostatud teatisele sarnase juhtumi kohta, [14] mille puhul komisjon oli samuti algatanud ametliku uurimismenetluse.
Therefore, Danish companies pay much more for their energy consumption than their European and international competitors.
Seega maksavad Taani äriühingud elektritarbimise eest tunduvalt rohkem kui nende Euroopa ja rahvusvahelised konkurendid.
According to Novo Nordisk A/S, their annual tax saving under the proposed measure will be DKK 200000.
Novo Nordisk A/S väitel hoiaksid nad tänu kavandatavale meetmele igal aastal maksudelt kokku 200000 Taani krooni.
The company claims that such saving will not be able to distort competition, particularly as, under the emission quota system, they have to spend approximately DKK 400000 in order to achieve lower CO2 emissions.
Äriühingu väitel selline kokkuhoid konkurentsi ei moonuta, sest heitkoguste kvoodisüsteemi alusel tuleb neil igal aastal kulutada ligikaudu 400000 Taani krooni, et saavutada madalam CO2 heitkoguste tase.
They refer to the de minimis rules which allow them to receive aid up to EUR 200000 (ca. DKK 1,5 million) over a period of 3 years.
Nad viitavad vähese tähtsusega abi eeskirjadele, mille kohaselt on neil õigus kolme aasta jooksul saada abi kuni 200000 euro (umbes 1,5 miljoni Taani krooni) ulatuses.
Novo Nordisk further referred to point 7 of the preamble of the Energy Taxation Directive, which states that energy taxation can be one instrument to reach the Kyoto Protocol objectives (i.e. the same objective as for the EU ETS) and concludes that in this case, there is double regulation.
Lisaks viitas Novo Nordisk energia maksustamise direktiivi preambuli põhjendusele 7, mille kohaselt energia maksustamine võib olla vahend Kyoto protokolli eesmärkide saavutamiseks (st samad eesmärgid, mis ELi heitkogustega kauplemise süsteemi puhul).
Finally, as regards the proposal by the Commission to assess the potential burden at the level of each beneficiary, Novo Nordisk pointed out that such an approach would lead to serious difficulties with allocation to the correct period, etc., inter alia, because the time of purchase of the allowances does not necessarily have to reflect the time of consumption of the energy.
Novo Nordisk leidis, et käesoleva juhtumi puhul on tegemist topeltmaksustamisega. Seoses komisjoni ettepanekuga hinnata võimalikku koormust iga kasusaaja tasandil märkis Novo Nordisk, et selline lähenemine põhjustaks tõsiseid periodiseerimisraskusi jms, sest saastekvootide ostmise aeg ei pea tingimata kokku langema energia tarbimise ajaga.
Novozymes A/S commented that, in connection with its production of enzymes, it produces electricity and heating at industrial combined heat and power installations.
Novozymes A/S toodab ensüüme, millega seoses toodab ta tööstuslikes soojuse ja elektri koostootmisjaamades ka elektri- ja soojusenergiat.
Its production is considered as a heavy process, which means that it is subject to a tax of between DKK 3 and 25 per tonne CO2 of the used fuels.
Kõnealuse äriühingu tootmisprotsessi puhul on tegemist nn raske tootmisprotsessiga, mille suhtes kohaldatakse maksu vahemikus 3–25 Taani krooni kasutatud kütustelt tekkinud tonni CO2 kohta.
It is also covered by the EU ETS.
Äriühing on samuti hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga.
Novozymes’ comments are identical to those submitted by Novo Nordisk.
Äriühingu Novozymes märkused langevad kokku ettevõtja Novo Nordisk märkustega.
COMMENTS FROM DENMARK
TAANI MÄRKUSED
There is no selective advantage
Valikuline eelis puudub
The Danish authorities argue, with reference to the judgment of the Court of 16 May 2000 in Case C-83/98 P (France v Ladbroke Racing and Commission [15]), that there is no selective advantage in the case at hand.
Viidates 16. mai 2000. aasta kohtuotsusele asjas C-83/98 P (France vs. Ladbroke Racing Ltd ja komisjon) [15] väidavad Taani ametiasutused, et käesoleva juhtumi puhul valikuline eelis puudub.
The Court has established in several cases [16] that in the situation where a scheme is of a general economic-political or social-political character and does not favour certain activities or business sectors, the scheme falls outside of the scope of Article 87(1) of the EC Treaty.
Kohus on mitme juhtumi puhul [16] kinnitanud, et olukorras, kus tegemist on üldise majanduspoliitilise või sotsiaalpoliitilise abikavaga, mis ei eelista teatavat tegevust või ärisektoreid, jääb abikava sellisel juhul EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalast välja.
In the Adria-Wien judgment, an energy tax relief provided undertakings producing goods with an economic advantage in comparison with those in the service sector, despite the fact that undertakings in the service sector can also be relatively large energy consumers.
Adria-Wieni otsuses anti energiamaksu soodustusega majanduslik eelis kaupu tootvatele äriühingutele teenusesektori ees, kuigi ka teenusesektori äriühingud võivad olla suhteliselt suured energiatarbijad. Taani ametiasutuste väitel ei anna kõnealune abikava eelist konkreetsele äriühingute rühmale.
The Danish authorities argue that the scheme in question does not provide an advantage for a specific group of businesses, but consists in a tax relief for all businesses in the same legal and factual situation [17].
Pigem antakse sellega maksusoodustus kõigile samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevatele äriühingutele [17].