natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Delayed neurotoxicity is a syndrome associated with prolonged delayed onset of ataxia, distal axonopathies in spinal cord and peripheral nerve, and inhibition and aging of neuropathy target esterase (NTE) in neural tissue.
Viivistoimega neurotoksilisus on sündroom, mis on seotud pika viivitusega ataksia, seljaaju ja perifeerse närvi distaalse aksonopaatia ilmnemisel ja närvikoes neuropaatia sihtesteraasi (NTE) takistamise ja vananemisega.
A reference substance may be tested with a positive control group as a means of demonstrating that under the laboratory test conditions, the response of the tested species has not changed significantly.
Võrdlusaineid võib uurida positiivse võrdlusrühmaga tõestamaks, et uuritava liigi vastus ei ole laboratoorsetel katsetingimustel märkimisväärselt muutunud.
An example of a widely used neurotoxicant is tri-o-tolyl phosphate (CAS 78-30-8, Einecs 201-103-5, CAS nomenclature: phosphoric acid, tris(2-methylphenyl)ester), also known as tris-o-cresylphosphate.
Üks näide laialdaselt kasutatud neurotoksilisest ainest on tri-o-tolüül-3-fosfaat (CASi nr 78-30-8, EINECSi nr 201-103-5, CASi nomenklatuur: fosforhape, tris(2-metüülfenüül)ester), samuti tuntud kui tris-o-kresüülfosfaat.
The test substance is administered orally in a single dose to domestic hens which have been protected from acute cholinergic effects, when appropriate.
Uuritav aine manustatakse suu kaudu ühekordse doosina kanadele, keda on vajaduse korral kaitstud ägedate kolinergiliste mõjude eest.
The animals are observed for 21 days for behavioural abnormalities, ataxia, and paralysis.
Loomi vaadeldakse käitumuslike kõrvalekallete, ataksia ja paralüüsi tuvastamiseks 21 päeva.
Biochemical measurements, in particular neuropathy target esterase inhibition (NTE), are undertaken on hens randomly selected from each group, normally 24 and 48 hours after dosing.
Biokeemilised mõõtmised, eelkõige neuropaatia sihtesteraasi pidurdamine (NTE), tehakse tavaliselt 24 ja 48 tundi pärast doosi andmist igast rühmast juhuslikkuse printsiibil valitud kanadel.
Twenty-one days after exposure, the remainder of the hens are killed and histopathological examination of selected neural tissues is undertaken.
21 päeva pärast kokkupuudet tapetakse ülejäänud kanad ning seejärel viiakse läbi valitud närvikudede histopatoloogiline uuring.
Healthy young adult hens free from interfering viral diseases and medication and without abnormalities of gait should be randomised and assigned to treatment and control groups and acclimatised to the laboratory conditions for at least five days prior to the start of the study.
Noored terved täiskasvanud kanad, kellel ei esine takistavaid viirushaigusi, kellele ei manustata ravimeid ja kelle kõnnakus ei esine kõrvalekaldeid, jagatakse juhuslikkuse printsiibil katse- ja võrdlusrühmadesse ning seejärel lastakse neil vähemalt viis päeva enne uuringu algust laboritingimustega kohaneda.
Cages or enclosures which are large enough to permit free mobility of the hens, and easy observation of gait should be used.
Kasutada tuleks puure või piirdeaedu, mis on piisavalt suured, et kanad saaksid vabalt liikuda ja et neid saaks kergesti vaadelda.
Dosing with the test substance should normally be by the oral route using gavage, gelatine capsules, or a comparable method.
Uuritav aine tuleks tavaliselt manustada sondi, želatiinikapslite või mõne samaväärse meetodi abil suu kaudu.
Liquids may be given undiluted or dissolved in an appropriate vehicle such as corn oil; solids should be dissolved if possible since large doses of solids in gelatine capsules may not be absorbed efficiently.
Vedelikke võib anda lahjendamata kujul või sobivas vehiikelis (nt maisiõli) lahustatuna; tahked ained tuleks võimaluse korral lahustada, kuna suured kogused ei pruugi želatiinikapslites täielikult absorbeeruda.
For non-aqueous vehicles the toxic characteristics of the vehicle should be known, and if not known should be determined before the test.
Mitte-vesilahuseliste vehiikelite puhul peaksid olema teada vehiikeli toksilised omadused ning kui need ei ole teada, tuleks need enne katse läbiviimist kindlaks teha.
The young adult domestic laying hen (Gallus gallus domestícus), aged eight to 12 months, is recommended.
Soovitatakse kasutada noori, 8–12 kuu vanuseid täiskasvanud munakanu (Gallus gallus domesticus).
Standard size breeds and strains should be employed and the hens normally should have been reared under conditions which permitted free mobility.
Kasutada tuleks normaalsuuruses ja -aretusliini kanu ning kanad peaksid üldjuhul olema kasvatatud tingimuses, kus neil oli võimalik vabalt liikuda.
In addition to the treatment group, both a vehicle control group and a positive control group should be used.
Lisaks katserühmale tuleks kasutada nii võrdlusrühma, millele antakse vehiikelit, kui ka positiivset võrdlusrüh-ma.
The vehicle control group should be treated in a manner identical to the treatment group, except that administration of the test substance is omitted.
Võrdlusrühma, millele antakse vehiikelit, tuleks käsitada samal viisil kui katserühma, välja arvatud uuritava aine manustamise osas.
Sufficient number of hens should be utilised in each group of birds so that at least six birds can be killed for biochemical determination (three at each of two time points) and six can survive the 21-day observation period for pathology.
Igas lindude rühmas peab olema piisav arv kanu, et biokeemiliste määramiste tegemiseks oleks võimalik tappa vähemalt kuus lindu (kolm lindu kahel eri ajahetkel) ja et kuus lindu jääksid ellu 21 päevase vaatlusperioodi ajaks patoloogiauuringu läbiviimiseks.
The positive control group may be run concurrently or be a recent historical control group.
Positiivset võrdlusrühma võib uurida samaaegselt või hilisema võrdlusrühmana.
It should contain at least six hens, treated with a known delayed neurotoxicant, three hens for biochemistry and three hens for pathology.
Positiivses võrdlusrühmas peaks olema vähemalt kuus kana, kellele on manustatud tuntud viivistoimega neurotoksilist ainet, kolme kana puhul tehakse biokeemiline uuring ja kolmel kanal patoloogiline uuring.
Periodic updating of historical data is recommended.
Varasemate andmete perioodiline ajakohastamine on soovitav.
New positive control data should be developed when some essential element (e.g. strain, feed, housing conditions) of the conduct of the test has been changed by the performing laboratory.
Uued positiivse võrdlusrühma andmed on vajalikud siis, kui katset tegev laboratoorium on mõnda katse tegemiseks olulist elementi (aretusliin, toit, pidamistingimused) muutnud.
A preliminary study using an appropriate number of hens and dose levels groups should be performed to establish the level to be used in the main study.
Põhiuuringus kasutatav doositase tuleb määrata kindlaks eeluuringus, milles kasutatakse asjakohasel arvul kanu ja doositasemerühmasid.
Some lethality is typically necessary in this preliminary study to define an adequate main study dose.
Selleks et määrata kindlaks piisav doos põhiuuringu jaoks, peab eeluuringus tavaliselt mõni lind surema.
However, to prevent death due to acute cholinergic effects, atropine or another protective agent, known to not interfere with delayed neurotoxic responses, may be used.
Vältimaks surma ägedate kolinergiliste mõjude tagajärjel, võib siiski kasutada atropiini või mõnda teist uuritavat ainet, mis teadaolevalt ei mõjuta viivistoimega neurotoksilisi reaktsioone.
A variety of test methods may be used to estimate the maximum non-lethal dose of test substances (See method B.1bis).
Uuritava aine mittesurmava maksimaalse doosi (vt meetod B.1a) määramiseks võib kasutada erinevaid uurimismeetodeid.
Historical data in the hen or other toxicological information may also be helpful in dose selection.
Doosi valikul võib abi olla varasematest andmetest või muust toksikoloogilisest teabest.
The dose level of the test substance in the main study should be as high as possible taking into account the results of the preliminary dose selection study and the upper limit dose of 2000 mg/kg body weight.
Uuritava aine doositase peaks põhiuuringus olema võimalikult kõrge, võttes võimaluse korral arvesse doosivaliku eeluuringu tulemusi ja ülemist piirdoosi 2000 mg kehakaalu kg kohta.
Any mortality which might occur should not interfere with the survival of sufficient animals for biochemistry (six) and histology (six) at 21 days.
Suremus ei tohiks olla nii suur, et see takistaks 21. päeval allesjäävate loomadega läbi viia biokeemilist uuringut (kuus katselooma) ja histoloogilist uuringut (kuus katselooma).
Atropine or another protective agent, known to not interfere with delayed neurotoxic responses, should be used to prevent death due to acute cholinergic effects.
Vältimaks surma ägedate kolinergiliste mõjude tagajärjel, võib kasutada atropiini või mõnda teist kaitseainet, mis teadaolevalt ei mõjuta viivistoimega neurotoksilisi reaktsioone.
If a test at a dose level of at least 2000 mg/kg body weight/day, using the procedures described for this study, produces no observable toxic effects and if toxicity would not be expected based upon data from structurally related substances, then a study using a higher dose may not be considered necessary.
Kui katses ei tuvastata käesolevas uuringus kirjeldatud menetlusega päevadoosil 2000 mg kehakaalu kg kohta täheldatavat toksilist toimet ja kui toksilisus ei ole samalaadse struktuuriga ainete osas saadud andmete põhjal ootuspärane, ei loeta suurema doosiga uuringut vajalikuks.
Observation period should be 21 days.
Vaatlusperiood peaks olema 21 päeva.
After administration of a protective agent to prevent death due to acute cholinergic effect, the test substance is administered in a single dose.
Pärast kaitseaine manustamist ägedast kolinergilisest toimest tuleneva surma vältimiseks manustatakse uuritav aine ühekordse doosina.
General observation
Üldine vaatlus
Observations should start immediately after exposure.
Vaatlused peaksid algama kohe pärast kokkupuudet.
All hens should be carefully observed several times during the first two days and thereafter at least once daily for a period of 21 days or until scheduled kill.
Kõiki kanu tuleks esimese kahe päeva jooksul mitu korda hoolikalt vaadelda ning seejärel 21 päeva jooksul või kuni kavandatud tapmiseni vähemalt kord päevas.
All signs of toxicity should be recorded, including the time of onset, type, severity and duration of behavioural abnormalities.
Kõik toksilisuse märgid tuleks üles märkida, sealhulgas ilmnemise aeg, liik, raskusaste ja käitumuslike kõrvalekallete kestus.
Ataxia should be measured on an ordinal grading scale consisting of at least four levels, and paralysis should be noted.
Ataksiat tuleks mõõta ordinaalse hindamisskaalaga, milles on vähemalt neli taset ja paralüüsi esinemine tuleks registreerida.
At least twice a week the hens selected for pathology should be taken outside the cages and subjected to a period of forced motor activity, such as ladder climbing, in order to facilitate the observation of minimal toxic effects.
Patoloogilise uuringu jaoks välja valitud kanu tuleks vähemalt kaks korda nädalas puurist välja lasta ning neid tuleks väiksemate toksiliste mõjude hindamise hõlbustamiseks liikuma sundida (näiteks redelil ronimine).
All hens should be weighed just prior to administration of the test substance and at least once a week thereafter.
Kõiki kanu tuleks kaaluda vahetult enne uuritava aine manustamist ning seejärel vähemalt kord nädalas.
Six hens randomly selected from each of the treatment and vehicle control groups, and three hens from the positive control group (when this group is run concurrently), should be killed within a few days after dosing, and the brain and lumbar spinal cord prepared and assayed for neuropathy target esterase inhibition activity.
Kuus juhuslikult valitud kana igast katserühmast ja võrdlusrühmast, millele antakse vehiikelit, ja kolm kana positiivsest võrdlusrühmast (kui katse viiakse läbi samaaegselt) tuleks tappa mõne päeva jooksul pärast viimase doosi manustamist ning ajust ja nimmelülidest valmistatud valmistist hinnatakse neuropaatia sihtesteraasi (NTE) pidurdamisaktiivsuse osas.
In addition, it may also be useful to prepare and assay sciatic nerve tissue for neuropathy target esterase inhibition activity.
Lisaks sellele tuleks neuropaatia sihtesteraasi pidurdamisaktiivsuseks ette valmistada ja analüüsida istmikunärvi kude.
Normally, three birds of the control and each treatment group are killed after 24 hours and three at 48 hours, whereas the three hens of the positive controls should be killed at 24 hours.
Tavaliselt tapetakse 24 ja 48 tunni pärast kolm võrdlusrühma ja iga katserühma lindu ning 24 tunni pärast tuleks tappa ka kolm positiivsesse võrdlusrühma kuuluvat lindu.
If observation of clinical signs of intoxication (this can often be assessed by observation of the time of onset of cholinergic signs) indicates that the toxic agent may be disposed of very slowly then it may be preferable to sample tissue from three birds at each of two times between 24 and as late as 72 hours after dosing.
Kui toksilisuse kliiniliste märkide vaatlus (mida on võimalik hinnata kolinergiliste märkide ilmnemise aja vaatlemisel) viitab toksilise aine eriti aeglasele kõrvaldamisele, on soovitav võtta kahel erineval ajahetkel 24–72 tunni jooksul pärast manustamist kolmelt linnult koeproov.
Analyses of acetylcholinesterase (AChE) may also be performed on these samples, if deemed appropriate.
Vajaduse korral võib nende proovidega läbi viia ka atsetüülkoliinesteraasi analüüsi (AChE).
However, spontaneous reactivation of AChE may occur in vivo, and so lead to underestimation of the potency of the substance as an AChE inhibitor.
AChE võib siiski spontaanselt in vivo reaktiveeruda ja tuua kaasa selle, et aine potentsiaali AChE inhibiitorina alahinnatakse.
Gross necropsy of all animals (scheduled killed and killed when moribund) should include observation of the appearance of the brain and spinal cord.
Kõikide loomade (kelle tapmine oli kavatsetud ja kes olid suremas) täielik lahang peaks hõlmama aju ja seljaaju väliste tunnuste vaatlemist.
Neural tissue from animals surviving the observation period and not used for biochemical studies should be subjected to microscopic examination.
Vaatlusperioodil ellujäänud ja biokeemilistes uuringutes kasutamata loomade närvikude tuleks mikroskoopiliselt uurida.
Tissues should be fixed in situ, using perfusion techniques.
Koed tuleks kinnitada kohapeal perfusiooni abil.
Sections should include cerebellum (mid-longitudinal level), medulla oblongata, spinal cord, and peripheral nerves.
Lõiked tuleks võtta väikeajust (keskmiselt pikitasandilt), piklikajust, seljaajust ja perifeersetest närvidest.
The spinal cord sections should be taken from the upper cervical segment, the mid-thoracic and the lumbo-sacral regions.
Seljaaju puhul tuleb lõiked võtta ülemistest kaelalülidest, kesktorakaalosast ja lumbosakraalosast.
Sections of the distal region of the tibial nerve and its branches to the gastrocnemial muscle and of the sciatic nerve should be taken.
Tuleks võtta lõiked ka tibiaalnärvi distaalsest osast ja selle kaksiksääre-marjalihase harudest ja istmikunärvist.
Sections should be stained with appropriate myelin and axon-specific stains.
Lõiked tuleks katta sobivate müeliini- ja aksonispetsiifiliste ainetega.
Negative results on the endpoints selected in this method (biochemistry, histopathology and behavioural observation) would not normally require further testing for delayed neurotoxicity.
Käesolevas meetodis valitud lõpp-punktide (biokeemia, histopatoloogia ja käitumuslik vaatlus) negatiivsed tulemused ei nõua tavapäraselt täiendavat uurimist viivistoimega neurotoksilisuse osas.
Equivocal or inconclusive results for these endpoints may require further evaluation.
Nendes lõpp-punktides saadud ebaselged või poolikud tulemused võivad nõuda täiendavat hindamist.
Additionally, all data should be summarised in tabular form, showing for each test group the number of animals at the start of the test, the number of animals showing lesions, behavioural or biochemical effects, the types and severity of these lesions or effects, and the percentage of animals displaying each type and severity of lesion or effect.
Kõik andmed tuleks esitada kokkuvõtvalt tabelis, milles oleks iga katserühma kohta märgitud loomade arv katse alguses, vigastustega loomade arv, toime käitumisele või biokeemiline toime, kahjustuste või toime liik ja raskusaste, loomade protsent iga tüüpi vigastuste ja raskusastmete kohta.
The findings of this study should be evaluated in terms of the incidence, severity, and correlation of behavioural, biochemical and histopathological effects and any other observed effects in the treated and control groups.
Käesoleva uuringu tulemusi tuleks hinnata käitumuslike, biokeemiliste ja histopatoloogiliste mõjude esinemise, raskusastme ja korrelatsiooni põhjal ja katse- või võrdlusrühmas täheldatud muude mõjude suhtes.
Numerical results should be evaluated by appropriate and generally acceptable statistical methods.
Numbrilisi tulemusi tuleks hinnata asjakohaste ja üldiselt tunnustatud statistiliste meetoditega.
The statistical methods used should be selected during the design of the study.
Kasutatavad statistilised meetodid tuleks valida uuringu kavandamise etapis.
source, housing conditions, etc.,
päritolu, pidamistingimused, toit jne;
details of test substance preparation, stability and homogeneity, where appropriate,
uuritava aine ettevalmistamise, stabiilsuse ja homogeensuse üksikasjad, kui see on asjakohane;
specification of doses administered, including details of the vehicle, volume and physical form of the material administered,
manustatud dooside üksikasjad, sealhulgas andmed vehiikeli, mahu ja manustatud aine füüsilise vormi kohta;
identity and details of the administration of any protective agent.
võimalike kaitseainete identifitseerimine ja nende manustamise üksikasjad.
body weight data,
kehakaalu andmed;
toxic response data by group, including mortality,
toksilise reaktsiooni andmed vastavalt rühmale, sealhulgas suremus;
a detailed description of biochemical methods and findings,
biokeemiliste meetodite ja leidude üksikasjalik kirjeldus;
This method is analogius to OECD TG 418.
Käesolev meetod on analoogne meetodiga OECD TG 418.
DELAYED NEUROTOXICITY OF ORGANOPHOSPHORUS SUBSTANCES 28-DAY REPEATED DOSE STUDY
FOSFORORGAANILISTEST AINETEST PÕHJUSTATUD VIIVISTOIMEGA NEUROTOKSILISUSE 28PÄEVANE KORDUSDOOSI UURING
This 28-day delayed neurotoxicity test provides information on possible health hazards likely to arise from repeated exposures over a limited period of time.
Käesolev 28päevane viivistoimega neurotoksilisuse katse annab teavet võimalike ohtude kohta tervisele, mis võivad tõenäoliselt tuleneda korduvatest kokkupuudetest piiratud ajavahemiku jooksul.
It will provide information on dose response and can provide an estimate of a no-observed-adverse effect level, which can be of use for establishing safety criteria for exposure.
Nimetatud uuringuga saab teavet doosireaktsiooni kohta ning selle abil on võimalik hinnata täheldatava kahjuliku toimeta doosi taset, mis aitaks määrata kokkupuute ohutuskriteeriumeid.
Organophosphorus substances include uncharged organophosphorus esters, thioesters or anhydrides of organophosphoric, organophosphonic or organophosphoramidic acids or of related phosphorothioic, phosphonothioic or phosphorothioamidic acids or other substances that may cause the delayed neurotoxicity sometimes seen in this class of substances.
Fosfororgaanilised ained sisaldavad laenguta fosfororgaanilisi estreid või fosfororgaaniliste või fosfoonorgaaniliste või orgaaniliste fosforamidohapete või analoogsete fosfortio, fosfoontio või fosfortioamidohapete tioestreid või anhüdriide, mis võivad põhjustada selle aineklassi puhul täheldatavat viivistoimega neurotoksilisust.
Delayed neurotoxicity is a syndrome associated with prolonged delayed onset of ataxia, distal axonopathies in spinal cord and peripheral nerve, and inhibition and ageing of neuropathy target esterase (NTE) in neural tissue.
Viivistoimega neurotoksilisus on sündroom, mis on seotud pika viivitusega ataksia, seljaaju ja perifeerse närvi distaalse aksonopaatia ilmnemisel ja närvikoes neuropaatia sihtesteraasi (NTE) takistamise ja vananemisega.
Daily doses of the test substance are administered orally to domestic hens for 28 days.
Uuritava aine päevaseid doose manustatakse kanadele suu kaudu 28 päeva jooksul.
The animals are observed at least daily for behavioural abnormalities, ataxia and paralysis until 14 days after the last dose.
Loomi vaadeldakse vähemalt kord päevas käitumuslike kõrvalekallete, ataksia ja paralüüsi tuvastamiseks 14 päeva jooksul pärast viimase doosi manustamist.
Biochemical measurements, in particular neuropathy target esterase inhibition (NTE), are undertaken, on hens randomly selected from each group, normally 24 and 48 hours after the last dose.
Biokeemilised mõõtmised, eelkõige neuropaatia sihtesteraasi pidurdamine (NTE), tehakse igast rühmast juhuslikkuse printsiibil valitud kanadel tavaliselt 24 ja 48 tundi pärast viimase doosi andmist.
Two weeks after the last dose, the remainder of the hens are killed and histopathological examination of selected neural tissues is undertaken.
Kaks nädalat pärast kokkupuudet tapetakse ülejäänud kanad ning viiakse läbi valitud närvikudede histopatoloogiline uuring.
Healthy young adult hens free from interfering viral diseases and medication, and without abnormalities of gait should be randomised and assigned to treatment and control groups and acclimatised to the laboratory conditions for at least five days prior to the start of the study.
Noortel tervetel täiskasvanud kanadel, kellel ei esine takistavaid viirushaigusi, kellele ei manustata ravimeid ja kelle kõnnakus ei esine kõrvalekaldeid, jagatakse juhuslikkuse põhimõtte alusel katse- ja võrdlusrühmadesse ning seejärel lastakse neil vähemalt viis päeva enne uuringu algust laboritingimustega kohaneda.
Cages or enclosures which are large enough to permit free mobility of the hens and easy observation of gait should be used.
Kasutada tuleks puure või piirdeaedu, mis on piisavalt suured, võimaldades kanadel vabalt liikuda ja neid kergesti vaadelda.
Oral dosing each day, seven days per week, should be carried out, preferably by gavage or administration of gelatine capsules.
Doosid tuleks manustada suu kaudu seitsmel päeval nädalas ning eelistatult sondi või želatiinikapslite abil.
The young adult domestic laying hen (Gallus gallus domesticus), aged eight to 12 months, is recommended.
Soovitatakse kasutada noori, 8–12 kuu vanuseid täiskasvanud munakanu (Gallus gallus domesticus).
Standard size, breeds and strains should be employed and the hens normally should have been reared under conditions which permitted free mobility.
Kasutada tuleks normaalsuuruses ja -aretusliini kanu ning kanad peaksid üldjuhul olema kasvatatud tingimuses, kus neil oli võimalik vabalt liikuda.
Generally at least three treatment groups and a vehicle control group should be used.
Üldiselt tuleks kasutada kolme katserühma ja ühte vehiikeli võrdlusrühma.
Sufficient number of hens should be utilised in each group of birds so that at least six birds can be killed for biochemical determinations (three at each of two timepoints) and six birds can survive the 14-day post-treatment observation period for pathology.
Igas lindude rühmas peab olema piisav arv kanu selleks, et biokeemiliste määramiste tegemiseks oleks võimalik tappa vähemalt kuus lindu (kolm lindu kahel eri ajahetkel) ja et kuus lindu jääksid ellu 14päevase vaatlusperioodi ajaks patoloogiauuringu tegemiseks.
Dose levels should be selected taking into account the results from an acute test on delayed neurotoxicity and any other existing toxicity or kinetic data available for the test compound.
Annuste valimisel tuleks arvesse võtta kolme viivistoimega neurotoksilisuse ägeda toksilisuse katse tulemusi ja teisi uuritava ühendi toksilisi või kineetilisi andmeid.