natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission will determine the extent of the limitation or reduction on the basis of the market survey attached to there structuring plan and, where the procedure has been initiated, on the basis of information supplied by interested parties.
Komisjon määrab ümberkorraldamiskavale lisatud turuülevaate alusel, ja kui vastav menetlus on juba algatatud, siis huvitatud poolte esitatud teabe alusel, kindlaks piiramiste või vähendamiste määra.
[…] Where […] there is no Community-wide or EEA-wide structural excess of production capacity in a market served by the recipient, the Commission will nevertheless examine whether compensatory measures should be required.
[…] kui turul, kus abisaaja tegutseb, ei ole kogu ühendust või EMPd hõlmavat liigset struktuurilist tootmisvõimsust, uurib komisjon siiski, kas tuleks nõuda kompenseerivaid meetmeid.
Where any such compensatory measures involve a reduction in the capacity of the firm concerned, the necessary reduction could be achieved through the hiving-off of assets or subsidiaries.
Kui sellistes kompenseerivates meetmetes sisaldub asjaomase äriühingu tootmisvõimsuse vähendamine, tuleks see saavutada varadest või tütarettevõtetest loobumise teel.
The Commission will have to examine the compensatory measures proposed by the Member State concerned, whatever form they take, and determine whether they are sufficient in scope to mitigate the potentially distortive effects of the aid on competition.
Komisjon peab uurima kõiki asjaomase liikmesriigi poolt soovitatud kompenseerivaid meetmeid ning otsustama, kas need on piisavad, et leevendada abi võimalikku konkurentsi moonutavat mõju.
In examining the necessary compensatory measures, the Commission will take account of the state of the market, and in particular its level of growth and the extent to which demand is met.’
Vajalike kompenseerivate meetmete uurimisel võtab komisjon arvesse turu olukorda ja eeskätt selle kasvu taset ning nõudluse rahuldamise määra.”
In its decision to initiate the procedure (recitals 110 to 115), the Commission raised doubts as to whether the particular circumstances of the case warrant not taking any measures to mitigate any adverse effects of the aid on competitors.
Oma menetluse algatamise otsuses (punktid 110–115) tõstatas komisjon kahtluse, kas juhtumi konkreetsed asjaolud õigustavad seda, et abi võimaliku kahjuliku mõju leevendamiseks konkurentidele ei võetud mingeid meetmeid.
In particular, the Commission envisaged the possibility that Combus put part of its public service contracts on the market.
Eelkõige nägi komisjon ette võimaluse, et Combus viib osa oma avaliku teenindamise lepingutest turule.
Combus’ public service contracts expired gradually.
Combusi avaliku teenindamise lepingud lõppesid järgemööda.
Indeed, by the end of 2003, approximately 50 % of the contracts, measured in terms of contract value, were scheduled to expire.
Tõepoolest, 2003. aasta lõpuks pidi lõppema ligikaudu 50 % lepingutest lepingute väärtuse järgi.
The last contract expired in 2006.
Viimane leping lõppes 2006. aastal.
The Commission underlined in its decision to initiate the procedure (recital 113) that it is important to assess possible undue effects on competition ex tunc, i.e. at the moment of the granting of the restructuring aid.
Komisjon toonitas oma menetluse algatamise otsuses (põhjendus 113), et võimalikku mõju konkurentsile on oluline hinnata ex tunc, st ümberkorraldamisabi andmise hetkel.
In this respect, the Commission has argued that Combus could have terminated its public service contracts pursuant to Article 14(4) of Regulation (EEC) No 1191/69, and that this might have constituted an appropriate compensatory measure.
Siinkohal on komisjon väitnud, et Combus oleks võinud oma avaliku teenindamise lepingud määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 14 lõike 4 alusel lõpetada ning see oleks võinud olla asjakohane kompenseeriv meede.
Denmark denies, in its reply to the opening letter, that this possibility existed.
Oma vastuses menetluse algatamise otsusele leiab Taani, et sellist võimalust ei olnud.
Indeed, Article 14(4) states:
Tõepoolest, artikli 14 lõikes 4 on sätestatud: „Ettevõtja, kes kavatseb lõpetada avalikkusele püsivalt ja regulaarselt osutatava veoteenuse, mis ei ole lepingusüsteemi ega avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud, või teha teenuses olulisi muudatusi, teatab sellest liikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt kolm kuud ette. Pädevad asutused võivad otsustada sellise etteteatamise nõudmisest loobuda.
‘Any undertaking which intends to discontinue or make substantial modifications to a transport service which it provides to the public on a continuous and regular basis and which is not covered by the contract system or the public service obligation shall notify the competent authorities of the Member State thereof at least three months in advance. The competent authorities may decide to waive such notification. This provision shall not affect other national procedures applicable as regards entitlement to terminate or modify transport services’ [63].
See säte ei mõjuta teisi siseriiklikke sätteid, mida kohaldatakse veoteenuste lõpetamise ja muutmise õiguse suhtes” [63].
Hence, according to Article 14(4), a transport service may be terminated only if the transport service is not covered by the contract system or the imposed public service obligation system.
Seega võib veoteenuse artikli 14 lõike 4 kohaselt lõpetada üksnes siis, kui veoteenus ei ole lepingusüsteemi ega kehtestatud avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud.
It is clear from the facts of the present case that Combus’ contracts were covered by the contract system [64].
Käesoleva juhtumi asjaolude põhjal on selge, et Combusi lepingud olid hõlmatud lepingusüsteemiga [64].
Had Combus terminated its public service contracts unilaterally, it would have faced civil liability suits from the municipal and regional authorities, with which these contracts had been concluded.
Kui Combus oleks oma avaliku teenindamise lepingud ühepoolselt lõpetanud, oleksid kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, kellega need lepingud sõlmitud olid, võinud äriühingu suhtes algatada tsiviilmenetluse.
The Commission concludes that the Danish government’s argument that Combus could not terminate its contracts pursuant to Article 14(4) is valid.
Komisjon järeldab, et Taani valitsuse väide, mille kohaselt Combus ei saanud oma lepinguid artikli 14 lõike 4 alusel lõpetada, on õige.
Nevertheless, the Commission observes that it was obviously possible for Combus to sell public service contracts, as Arriva sold approximately 50 % of the contracts to Connex only a few months after acquiring Combus.
Sellest hoolimata täheldab komisjon, et ilmselgelt oli Combusil võimalus oma avaliku teenindamise lepingud müüa, kuna vaid mõni kuu pärast Combusi omandamist müüs Arriva ligikaudu 50 % lepingutest Connexile.
At the moment of granting the restructuring aid, Combus has not been obliged by the Danish government to cede a single public service contract, but could keep all its contracts.
Ümberkorraldamisabi andmise ajal ei nõudnud Taani valitsus Combusilt ühegi avaliku teenindamise lepingu loovutamist, vaid äriühing võis kõik oma lepingud alles jätta.
It results from the memos prepared by the financial adviser to the Danish government, Alfred Berg, that this has been done on purpose, as it was expected that the sale en bloc would trigger a higher sales price.
Taani valitsuse finantsnõustaja Alfred Bergi koostatud märgukirjadest tuleneb, et seda tehti tahtlikult, kuna eeldati, et nende müümine paketina tagab parema müügihinna.
For the assessment of the file, it is without any relevance that Combus has been effectively split in two through the sale of 50 % of its assets to Connex in May 2001.
Toimiku hindamise seisukohast ei ole üldse oluline, et Combus jagati tegelikult kaheks, müües 50 % tema varadest 2001. aasta mais Connexile.
For the reasons already explained in the decision to open the investigative procedure, this split cannot be seen as such as a sufficient compensatory measure [65], as Arriva was not legally obliged under the terms of the sales contract to sell part of its assets.
Uurimismenetluse algatamise otsuses juba selgitatud põhjustel ei saa sellist jagamist käsitada piisava kompenseeriva meetmena, [65] kuna müügilepingu tingimuste kohaselt ei olnud Arriva õiguslikult kohustatud osa oma vara müüma.
In addition, the Commission notes that the sale did not take place through an open, transparent and fair procedure, but through exclusive negotiations between Arriva and Connex.
Peale selle märgib komisjon, et müük ei toimunud avatud, läbipaistva ja õiglase menetluse teel, vaid üksnes Arriva ja Connexi vaheliste läbirääkimiste kaudu.
The Commission concludes that Denmark has not taken any compensatory measures to avoid undue distortions of competition, and this despite the fact that at least one possibility for such measures existed, namely the sale of a certain share of the public service contracts of Combus to competitors through an open, transparent and fair procedure.
Komisjon järeldab, et Taani ei ole põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimiseks võtnud mingeid kompenseerivaid meetmeid ning seda olenemata asjaolust, et selliste meetmete võtmiseks oli vähemalt üks võimalus, nimelt teatava osa Combusi avaliku teenindamise lepingute müümine konkurentidele avatud, läbipaistva ja õiglase menetluse teel.
In the light of the important market share that both Combus and Arriva held on the Danish bus market at the time of the sale of Combus, the Commission considers that the complete absence of compensatory measures has created undue distortions of competitions on the Danish bus market.
Pidades silmas nii Combusi kui ka Arriva olulist turuosa Taani bussiturul Combusi müümise ajal, leiab komisjon, et kompenseerivate meetmete täielik puudumine on tekitanud Taani bussiturul põhjendamatuid konkurentsimoonutusi.
Hence, the Commission considers that the 2001 measure does not fulfil the conditions set out in points 35 to 39 of the 1999 restructuring guidelines.
Seega leiab komisjon, et 2001. aasta meede ei vasta 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste punktides 35–39 sätestatud tingimustele.
Conclusion: Incompatibility of the 2001 measures
Järeldus: 2001. aasta meetme kokkusobimatus ühisturuga
The Commission concludes that the 2001 measures fail to meet at least two of the conditions set out in the 1999 restructuring guidelines, namely the condition ‘economic viability’ and the condition ‘avoidance of undue distortions of competition’.
Komisjon järeldab, et 2001. aasta meede ei vasta vähemalt kahele 1999. aasta ümberkorraldamissuunistes sätestatud tingimusele, nimelt majandusliku elujõulisuse tingimusele ja põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimise tingimusele.
It is hence not necessary to analyse the remaining conditions for concluding that the 2001 measures are incompatible with the common market.
Seepärast ei ole vaja analüüsida ülejäänud tingimusi järeldamaks, et 2001. aasta meetmed ei ole ühisturuga kokkusobivad.
CONCLUSION: THE 1999 AND THE 2001 MEASURE CONSTITUTE INCOMPATIBLE STATE AID
JÄRELDUS: 1999. JA 2001. AASTA MEETMED ON ÜHISTURUGA KOKKUSOBIMATU RIIGIABI
The Commission considers that the 1999 measure and the 2001 measure implemented by Denmark in favour of Combus are not compatible with the common market under any provision of the Treaty.
Komisjon leiab, et 1999. aasta ja 2001. aasta meetmed, mida Taani Combusi suhtes rakendas, ei sobi EÜ asutamislepingu ühegi sätte alusel ühisturuga kokku.
Article 14 of Regulation (EEC) No 659/1999 stipulates:
Määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14 on sätestatud:
‘Where negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the Commission shall decide that the Member State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary (hereinafter referred to as a “recovery decision”). The Commission shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of Community law.’
„Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada (edaspidi „tagastamisotsus”). Komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega.”
Hence, it has to be verified whether recovery in the present case would be contrary to a general principle of Community law.
Seega tuleb kontrollida, kas käesoleval juhul oleks abi tagasinõudmine vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega.
In the present case, the question arises as to whether the initial decision of the Commission, which authorised the 1999 and the 2001 measure, might have created legitimate expectations for Combus.
Käesoleva juhtumi puhul tõstatub küsimus, kas komisjoni algne otsus, millega 1999. ja 2001. aasta meetmed lubati, võis tekitada Combusil õiguspäraseid ootusi.
In its Decision 2005/786/EC of 2 March 2005 on the State aid implemented by Germany for Chemische Werke Piesteritz [66], the Commission decided that where a positive Commission decision is challenged within the prescribed time-limits and annulled by the CFI, the general principles of Community law, and in particular the principles of legal certainty and protection of legitimate expectations, do not preclude recovery.
Oma 2. märtsi 2005. aasta otsuses 2005/786/EÜ riigiabi kohta, mida Saksamaa andis ettevõttele Chemischen Werke Piesteritz, [66] otsustas komisjon, et kui komisjoni positiivne otsus vaidlustatakse ettenähtud aja jooksul ja kui esimese astme kohus selle kehtetuks tunnistab, ei välista ühenduse õiguse üldpõhimõtted, iseäranis õiguskindluse ja õiguspäraste ootuste kaitse põhimõtted, tagasinõudmist.
To conclude otherwise would render ineffective the review conducted by the Community courts in accordance with Article 220, the first paragraph of Article 230 and Article 233 of the EC Treaty of the legality of measures adopted by the Community institutions.
Vastupidine järeldus muudaks kehtetuks ühenduse institutsioonide vastuvõetud aktide seaduslikkuse kontrolli, mille ühenduse kohtud teostasid kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 220, artikli 230 esimese lõikega ja artikliga 233.
The unlawful and incompatible aid must be recovered from the undertakings that actually benefited from it [67].
Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu abi tuleb tagasi nõuda äriühingutelt, kes sellest tegelikult kasu said [67].
In the present case, one beneficiary of the aid was clearly Combus, which continues to exist.
Käesoleva juhtumi puhul on üks abisaaja ilmselgelt Combus, kes jätkab oma tegevust.
The question then arises whether the recovery needs to be extended to other undertakings.
Seejärel tekib küsimus, kas abi tagasinõudmist tuleks laiendada teistele äriühingutele.
In the present case, the shares of Combus have been sold to Arriva Denmark A/S, and Combus became a 100 % subsidiary of Arriva Denmark A/S.
Käesoleva juhtumi puhul müüdi Combusi aktsiad äriühingule Arriva Denmark A/S ning Combus muutus äriühingu Arriva Denmark A/S 100 protsendilliseks tütarettevõtjaks.
Subsequent to that transaction, Combus has sold all the assets and liabilities on its books to another 100 % subsidiary of Arriva Denmark A/S, namely Arriva Scandinavia A/S, in exchange of one share in Arriva Scandinavia with a nominal value of DKK 1000.
Pärast seda tehingut müüs Combus kõik oma raamatupidamises kajastatud varad ja kohustused teisele äriühingu Arriva Denmark A/S 100 protsendilisele tütarettevõtjale, äriühingule Arriva Scandinavia A/S ühe Arriva Scandinavia aktsia eest, mille nimiväärtus on 1000 Taani krooni.
Subsequent to this transaction, Arriva Scandinavia A/S has sold approximately 50 % of Combus’ assets to Connex.
Pärast tehingut müüs Arriva Scandinavia A/S ligikaudu 50 % Combusi varadest Connexile.
The granting of the unlawful and incompatible aid has hence been followed by a share deal and then two subsequent asset deals.
Seega järgnes ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi andmisele aktsiate omandamine ning seejärel kaks järjestikust varade ülekandmist.
The following paragraphs set out the impact of deals on the recovery of the aid.
Järgmistes punktides kirjeldatakse nende tehingute mõju abi tagasinõudmisele.
SHARE DEAL BETWEEN ARRIVA DENMARK A/S AND THE DANISH STATE
ÄRIÜHINGU ARRIVA DENMARK A/S JA TAANI RIIGI VAHELINE AKTSIATEHING
The European Courts have given some guidance on the conditions under which the recovery obligation must be extended to companies other than the original beneficiary of the unlawful and incompatible aid.
Euroopa kohtud on andnud teatavaid suuniseid tingimuste kohta, mille korral tuleb tagasinõudmiskohustust laiendada ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi algse saaja kõrval ka muudele äriühingutele.
As regards transfer of shares of a company that has to reimburse an illegal and incompatible aid (share deals), the ECJ held that the sale of shares in such a company to a third party does not affect the obligation of the beneficiary to reimburse such aid [68].
Seoses sellise äriühingu aktsiate omandamisega, kes peab tagasi maksma ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abi (aktsiatehingud), on Euroopa Kohus seisukohal, et äriühingu aktsiate müük kolmandale isikule ei mõjuta abisaaja kohustust abi tagasi maksta [68].
When it can be established that the buyer of the shares paid the prevailing market price for the shares of that company, it cannot be regarded as having benefited from an advantage that could constitute a State aid [69].
Kui leiab kinnitust, et aktsiate ostja maksis kõnealuse äriühingu eest kehtivat turuhinda, ei saa seda käsitada kasu saamisena eelisest, mida võidakse pidada riigiabiks [69].
In the present case, the sale of Combus to Arriva Denmark A/S constituted such a share deal.
Käesoleva juhtumi puhul oli Combusi müük äriühingule Arriva Denmark A/S selline aktsiatehing.
Therefore, the question arises as to whether Arriva Denmark A/S paid the market price for Combus.
Seepärast kerkib üles küsimus, kas Arriva Denmark A/S maksis Combusi eest turuhinda.
In this context, the Commission first of all notes that the sale was preceded by a transparent, open and non-discriminatory public tender, and Arriva Denmark A/S had submitted the best offer.
Siinkohal märgib komisjon kõigepealt, et müügile eelnes läbipaistev, avatud ja mittediskrimineeriv avalik pakkumismenetlus ning et Arriva Denmark A/S esitas parima pakkumise.
This constitutes a first strong indication that Arriva Denmark A/S has indeed paid the market price for Combus.
See on esimene veenev viide sellele, et Arriva Denmark A/S maksis Combusi eest tõepoolest turuhinda.
In addition, the Commission has asked an independent financial expert, Ecorys Netherlands BV (hereinafter: Ecorys), to assess the financial value of Combus at the time of the sale to Arriva Denmark A/S.
Peale selle palus komisjon sõltumatul finantseksperdil Ecorys Netherlands BV (edaspidi „Ecorys”) hinnata Combusi väärtust äriühingule Arriva Denmark A/S müümise ajal.
Ecorys Netherlands BV has cooperated on this assignment with Cowi A/S, an independent Danish transportation consultancy.
Ecorys Netherlands BV tegi hindamisel koostööd sõltumatu Taani transpordikonsultandiga COWI A/S.
The valuation report for Combus drawn up by Ecorys is based on the discounted cash flow method, a standard practice for valuing companies.
Ecorysi koostatud Combusi hindamisaruanne põhineb diskonteeritud rahavoogude meetodil, mida äriühingute väärtuse hindamisel tavapäraselt kasutatakse.
The value of Combus has been assessed as of 1 January 2001, based on the information available at the time to the buyer, that is Arriva Denmark A/S.
Combusi väärtust hinnati 1. jaanuari 2001. aasta seisuga, lähtudes tol ajal ostjale, st äriühingule Arriva Denmark A/S kättesaadavast teabest.
The information includes in particular the due diligence reports established for Arriva Denmark A/S and the material that had been available in the data room during due diligence.
Eeskätt hõlmab see teave äriühingu Arriva Denmark A/S kontrollimenetluse käigus koostatud aruandeid ja kontrollimenetluse käigus andmekogus kättesaadavat materjali.
Ecorys has established three scenarios: a low case, a base case and a high case.
Ecorys koostas kolm stsenaariumit: halvima stsenaariumi, põhistsenaariumi ja parima stsenaariumi.
These scenarios are defined as follows:
Need kolm stsenaariumit määratleti järgmiselt.
‘In the Base Case scenario it is assumed that the turnover level of Combus will remain stable, the operational efficiency will improve slightly with one percent per year and investments will be made for replacement of over aged buses (8 year for city buses, 12 year others).
„Põhistsenaariumi puhul eeldatakse, et Combusi käibe tase jääb samaks, tegevuse tõhusus paraneb mõnevõrra (1 % aastas) ning vananenud busside (8 aastat linnaliinibusside ja 12 aastat muude busside puhul) asendamiseks tehakse investeeringuid.
Banks are willing to finance 50 percent of the funding needs
Pangad nõustuvad rahastama 50 % rahaliste vahendite vajadusest.
In the Low Case scenario the market size remains stable, but Combus will fail to win new tenders and Turnover will decline.
Halvima stsenaariumi puhul jääb turu suurus samaks, kuid Combus ei suuda uusi pakkumisi võita ja käive langeb.
As a result, no new investments are required as redundant buses will replace the over aged ones.
Selle tulemusel ei ole vaja lisainvesteeringuid, sest vananenud bussid asendatakse üleliigsete bussidega.
It is furthermore assumed that banks are only willing to finance 25 percent of the funding needs.
Peale selle eeldatakse, et pangad nõustuvad rahastama üksnes 25 % rahaliste vahendite vajadusest.
In the High Case scenario it is assumed that debt providers are willing to write off DKK 340 mln at the transaction date.
Parima stsenaariumi puhul eeldatakse, et võlausaldajad nõustuvad tehingu kuupäeval maha kandma 340 miljoni Taani krooni suuruse summa.
The market size will temporarily increase due to the tendering of contract in the Aarhus and Odense region and as the market share of Combus will remain stable, the turnover will slightly increase with one percent per year.
Turu suurus kasvab ajutiselt tänu pakkumismenetluste korraldamisele Århusi ja Odense piirkonnas ning kuna Combusi turuosa jääb samaks, siis käive mõnevõrra kasvab (1 % aastas).
Combus will be able to improve operational performance indicators up to industry standards, resulting in an increase of operational efficiency and a reduction of costs.
Combus suudab viia oma tegevuse tulemuslikkuse näitajad vastavusse majandusharu normidega, mille tulemusel kasvab tegevuse tõhusus ja vähenevad kulud.
Investments are needed to replace over aged buses and for the expansion of the bus fleet.
Investeeringuid on vaja vananenud busside asendamiseks ja bussipargi laiendamiseks.
Banks are willing to fund 50 percent of funding needs.’
Pangad nõustuvad rahastama 50 % rahaliste vahendite vajadusest.”
Ecorys distinguishes in its valuation report between the firm value and the equity value of Combus.
Ecorys eristab oma hindamisaruandes firmaväärtust Combusi omakapitali väärtusest.
The firm value is defined as the value of Combus as a company under the assumption of efficient financing (in line with comparable companies).
Firmaväärtuse all mõistetakse Combusi kui äriühingu väärtust, võttes eelduseks tõhusa rahastamise (kooskõlas võrreldavate äriühingute rahastamisega).
The equity value corresponds to the value of Combus’ shares, given the actual financing.
Omakapitali väärtus vastab Combusi aktsiate väärtusele, arvestades tegelikku rahastamist.
Ecorys concludes with respect to the firm value:
Firmaväärtuse kohta teeb Ecorys järgmise järelduse.
‘The analysis illustrates that the value as per January 2001 of Combus as a company is between DKK 567 mln negative [low case] and DKK 1297 mln positive [high case], with a most likely value of DKK 426 mln [base case].
„Analüüs näitab, et Combusi kui äriühingu väärtus 2001. aasta jaanuaris jääb vahemikku – 567 miljonit Taani krooni [halvim stsenaarium] kuni 1297 miljonit Taani krooni [parim stsenaarium] ning kõige tõenäolisem väärtus on 426 miljonit Taani krooni [põhistsenaarium].