natgillin/translations-raw huggingface dataset:
IMI coordinators should play an active coordinating role in contacting data protection authorities, when necessary.
Vajaduse korral peaksid IMI koordinaatorid andmekaitseasutustega ühenduse võtmist aktiivselt toetama.
Work in progress
Käimasolev töö
The following data protection-friendly improvements will be included in a future version of IMI during 2009:
aasta jooksul tehakse IMI tulevases versioonis järgmised andmekaitset soodustavad täiustused:
Where the exchanges of information concern sensitive data (e.g. health data or criminal records or disciplinary measures), there will be a reminder that the information exchanged is sensitive and that the case handler should only request this information if absolutely necessary and directly related to the exercise of the professional activity or the performance of a given service.
kui teabevahetus on seotud delikaatsete andmetega (nt terviseandmed, karistusregistrid või distsiplinaarmeetmed), esitatakse meeldetuletus selle kohta, et vahetatavad andmed on delikaatsed ning et juhtumi käsitleja peaks seda teavet küsima ainult siis, kui see on tingimata vajalik ning otseselt seotud kutsealal tegutsemise või asjaomase teenuse osutamisega;
An online procedure will be set up (along the lines of the one already in place for early deletion of data at the request of the competent authorities) for the rectification erasure or blocking of data which have been unlawfully processed or are inaccurate.
luuakse elektrooniline menetlus ebaseaduslikult töödeldud või ebatäpsete andmete parandamiseks, kustutamiseks või sulgemiseks (kooskõlas juba toimiva menetlusega, mis võimaldab andmeid pädeva asutuse taotlusel ennetähtaegselt kustutada);
There will be automated reminders and urgency lists to accept a response so that requests do not remain open longer than necessary.
luuakse automaatsed meeldetuletused ja kiireloomuliste küsimuste loetelud, et võtta vastused vastu nii, et teabenõuded ei jääks avatuks kauemaks kui vajalik;
Appropriate measures to deal with new flows of information under the Services Directive - that is the alert mechanism and the case by case derogations.
asjakohased meetmed toimetulekuks teenuste direktiivist tulenevate uute teabevoogudega, see tähendab hoiatusmehhanismi ja üksikjuhtumipõhiste eranditega.
As a general rule, these measures will follow the same approach designed for general exchanges of information, for example: reminders about the sensitive nature of these information flows, reminders to close alerts as soon as feasible and possible ways of informing individuals about the exchange of information and their rights to have access to the data and, if appropriate, to have it blocked, deleted or rectified.
Peamiselt kasutatakse nende meetmete puhul üldiseks teabevahetuseks ette nähtud lähenemisviisi, näiteks meeldetuletused teabevoogude delikaatsuse kohta, meeldetuletused hoiatuste võimalikult kiireks sulgemiseks ning võimalikud viisid üksikisikute teavitamiseks teabevahetusest ja nende õigusest andmetega tutvuda ning lasta need vajaduse korral sulgeda, kustutada või parandada.
REVIEW CLAUSE
ÜLEVAATAMISKLAUSEL
IMI is a pioneer information system and is still being developed.
IMI on uudne infosüsteem, mille väljatöötamine on veel pooleli.
The Commission is continuously gathering input from coordinators and competent authorities to improve the system and it is therefore likely that changes will be implemented in the coming months.
Süsteemi täiustamiseks kogub komisjon pidevalt teavet koordinaatoritelt ja pädevatelt asutustelt ning seepärast on tõenäoline, et lähikuudel viiakse ellu muudatusi.
Some of them may have no data protection consequences - others may do so.
Mõni neist muudatustest ei pruugi andmekaitset mõjutada, mõni aga küll.
These guidelines, therefore, are not set in stone and will need to be updated on the basis of the experience with the daily work of IMI.
Seepärast ei ole käesolevad suunised lõplikud ning neid tuleb IMI igapäevase toimimise põhjal ajakohastada.
Not later than one year after the adoption of this Recommendation, the Commission will draw up a report in which it will assess the situation, including the possibility of adopting another legal measure.
Hiljemalt ühe aasta möödumisel käesoleva soovituse vastuvõtmisest koostab komisjon aruande, milles hinnatakse olukorda ja muu hulgas võimalust võtta vastu veel üks õigusakt.
Members States should consider including information on data protection in their training actions on IMI.
Liikmesriigid peaksid kaaluma andmekaitsealase teabe hõlmamist IMIga seotud koolitustegevusse.
See Article 12 of Decision 2008/49/EC.
Vt otsuse 2008/49/EÜ artikkel 12.
Competent authorities may have other authorities ‘linked’ for supervision (e.g. a regional authority links a federal authority).
Pädevad asutused võivad järelevalve kaudu olla seotud muude asutustega (nt piirkondlik asutus on seotud föderaalasutusega).
These ‘linked authorities’ can in this way be made aware of the number and the nature of the requests but they have no access to the personal data of the service providers or the migrant professionals.
Sellised seotud asutused võivad sel viisil olla teadlikud taotluste arvust ja laadist, kuid neil puudub juurdepääs teenuseosutajate või rändajaist spetsialistide isikuandmetele.
As provided for in Article 10(3) of Decision 2008/49/EC, the Commission may participate in information exchanges only in specific cases where the relevant Community act provides for information to be exchanged between Member States and the Commission.
Nagu on sätestatud direktiivi 2008/49/EÜ artikli 10 lõikes 3, võib komisjon teabevahetuses osaleda üksnes erijuhtudel, kui asjakohane ühenduse õigusakt näeb ette liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetuse.
Although in some Member States such as Italy, Luxembourg, Austria and Denmark the scope of data protection legislation also covers legal persons to a certain extent.
Kuigi mõnes liikmesriigis, näiteks Itaalias, Luksemburgis, Austrias ja Taanis hõlmavad andmekaitsealased õigusaktid teataval määral ka juriidilisi isikuid.
Directive 95/46/EC applies to the Member States whilst Regulation (EC) No 45/2001 applies to the European Institutions.
Direktiivi 95/46/EÜ kohaldatakse liikmesriikide suhtes, määrust (EÜ) nr 45/2001 aga ühenduse institutsioonide suhtes.
For a legal definition see Article 8 of Directive 95/46/EC and Article 10 of Regulation (EC) No 45/2001.
Õiguslik määratlus on esitatud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 8 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 10.
i.e. appropriate information should be provided to the data subjects, processing should be proportionate, and data should not be further processed for purposes incompatible with its collection.
St andmesubjektidele tuleb esitada nõuetekohast teavet, töötlemine peab olema proportsionaalne ning andmeid ei tohi edaspidi töödelda eesmärkidel, mis ei vasta andmete kogumise eesmärgile.
A specific list of these questions is available on the IMI website:http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/docs/questions_and_data_fields_en.pdf
Nende küsimuste konkreetne loetelu on kättesaadav IMI veebilehelhttp://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/docs/questions_and_data_fields_en.pdf
The data protection section of the IMI website contains all the IMI specific data protection documents as well as a link to a list of all legislative documents on data protection at EU level:http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/data_protection_en.html
IMI veebilehe andmekaitset käsitlev jagu sisaldab nii kõiki konkreetselt IMIga seotud andmekaitsealaseid dokumente kui ka linki kõikide ELi tasandi andmekaitsealaste õigusdokumentide loetelule:http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/data_protection_et.html
Actors and users as well as their functions, rights and obligations are described in detail in Articles 6 to 12 of Decision 2008/49/EC.
Nii osalisi ja kasutajaid kui ka nende ülesandeid, õigusi ja kohustusi on üksikasjalikult kirjeldatud otsuse 2008/49/EÜ artiklites 6–12.
There is therefore no need for these guidelines to repeat these.
Seepärast ei ole vaja neid küsimusi käesolevates suunistes korrata.
The European Union has a solid data protection legal framework provided by this Directive and by Regulation (EC) No 45/2001 [6].
Kõnealune direktiiv ja määrus (EÜ) nr 45/2001 [6]. tagavad Euroopa Liidule kindla andmekaitsealase õigusraamistiku.
The Data Protection Directive leaves some flexibility for Member States.
Andmekaitsedirektiiv võimaldab liikmesriikidele teatavat paindlikkust.
In fact, there are only a few questions in the IMI question set that concern criminal records or other sensitive data [10].
Tegelikult puudutab vaid väike hulk IMI küsimustest [10] karistusregistreid või muid delikaatseid andmeid.
Beyond these limited cases, the exchange of sensitive data should only occur in those exceptional cases where the concrete circumstances of the case are such that the sensitive data are directly related to the pursuit of the activity in question and are absolutely necessary for the establishment of the legal claims.
Kui see piiratud arv juhtumeid välja jätta, peaks delikaatsete andmete vahetamine toimuma üksnes erandkorras, kui delikaatsed andmed on kindlatel asjaoludel seotud kõnealusel kutsealal tegutsemisega ning õigusnõuete koostamiseks tingimata vajalikud.
It is possible that additional data protection safeguards may be necessary.
On võimalik, et kehtestada tuleb teisigi andmekaitsemehhanisme.
These will be drawn up in consultation with the EDPS.
Nende väljatöötamisel peetakse nõu Euroopa Andmekaitseinspektoriga.
In these cases the Commission has similar obligations as if it were a competent authority.
Sellistel juhtudel on komisjoni kohustused sarnased pädeva asutuse omadega.
For example, it needs to provide appropriate notice to the data subjects as well as access to their data if they so request.
Näiteks peab ta andmesubjekte sobilikul viisil teavitama ning tagama neile taotluse korral juurdepääsu nende andmetele.
on remuneration policies in the financial services sector
palgapoliitika kohta finantsteenuste sektoris
Excessive risk-taking in the financial services industry and in particular in banks and investment firms has contributed to the failure of financial undertakings and to systemic problems in the Member States and globally.
Asjaolu, et finantsteenuste sektor ning eelkõige pangad ja investeerimisühingud on võtnud liigseid riske, on aidanud kaasa finantsettevõtjate maksejõuetuse tekkimisele ja põhjustanud süsteemseid probleeme liikmesriikides ja kogu maailmas.
These problems have spread to the rest of the economy and led to high costs for society.
Sellised probleemid on mõjutanud kogu majandust ja läinud ühiskonnale palju maksma.
Whilst not the main cause of the financial crisis that unfolded in 2007 and 2008, there is a widespread consensus that inappropriate remuneration practices in the financial services industry also induced excessive risk-taking and thus contributed to significant losses of major financial undertakings.
Kuigi sobimatud tasustamistavad finantsteenuste sektoris ei olnud 2007. ja 2008. aastal välja kujunenud majanduskriisi peamine põhjus, valitseb üldine konsensus, et sellised tavad soodustasid liigset riskide võtmist ja tekitasid seega olulistele finantsettevõtjatele märkimisväärset kahju.
Remuneration practices in a large part of the financial services industry have been running counter to effective and sound risk management.
Suure osa finantsteenuste sektori tasustamistavad on olnud vastuolus tõhusa ja usaldusväärse riskijuhtimisega.
These practices tended to reward short-term profit and gave staff incentives to pursue unduly risky activities which provided higher income in the short term while exposing financial undertakings to higher potential losses in the longer term.
Kõnealuste tavadega kalduti premeerima lühiajalist kasu ja see stimuleeris töötajaid tegema põhjendamatult riskantseid tehinguid, mis andsid lühiajaliselt suuremat tulu, pikaajaliselt aga tähendas see finantsettevõtjate jaoks suuremat võimalikku kahju.
In principle, if risk management and control systems were strong and highly effective, the risk-taking incentives provided by remuneration practices would be consistent with the risk tolerance of a financial undertaking.
Kui riskide juhtimise ja kontrollimise süsteemid oleksid usaldusäärsed ja tõhusad, oleksid tasustamistavadest tulenevad stiimulid riske võtta põhimõtteliselt kooskõlas finantsettevõtjate riskitaluvusega.
However, all risk management and control systems have limitations and, as the financial crisis has shown, can fail to deal with the risks created by inappropriate incentives, due to the increasing complexity of the risks and the range of ways by which risk may be taken.
Samas on kõikidel riskide juhtimise ja kontrollimise süsteemidel piirangud ja nagu finantskriis on näidanud, ei pruugi sellised süsteemid tulla toime sobimatutest stiimulitest tulenevate riskidega, sest riskid ise ja nende võtmise viisid muutuvad järjest keerulisemaks.
Consequently, a simple functional separation between business units and staff responsible for risk management and control systems is necessary but no longer sufficient.
Seega on äriüksuste ning riskide juhtimise ja kontrollimise süsteemide eest vastutavate töötajate lihtne funktsionaalne eraldamine vajalik, kuid see ei ole enam piisav.
Creating appropriate incentives within the remuneration system itself should reduce the burden on risk management and increase the likelihood that these systems become effective.
Sobivate stiimulite loomine palgasüsteemisiseselt aitaks vähendada riskijuhtimisega seotud koormust ja suurendaks tõenäosust, et sellised süsteemid muutuksid tõhusamaks.
Therefore, there is a need to establish principles on sound remuneration policies.
Seepärast on vaja kehtestada usaldusväärse palgapoliitika põhimõtted.
Given the competitive pressures in the financial services industry and the fact that many financial undertakings operate cross-border, it is important to ensure that principles on sound remuneration policy are applied consistently throughout the Member States.
Arvestades konkurentsisurvet finantsteenuste sektoris ja asjaolu, et paljud finantsettevõtjad tegutsevad piiriüleselt, on oluline tagada, et usaldusväärse palgapoliitika põhimõtteid kohaldatakse järjepidevalt kõigis liikmesriikides.
However, it is acknowledged that to be more effective, principles on sound remuneration policy would need to be implemented globally and in a consistent manner.
Samas tunnustatakse, et tõhususe suurendamiseks tuleks usaldusväärse palgapoliitika põhimõtteid rakendada järjepidevalt kogu maailmas.
In its Communication to the Spring European Council ‘Driving European Recovery’ [1], the Commission presented its plan to restore and maintain a stable and reliable financial system.
Kevadisele Euroopa Ülemkogule esitatud teatises „Euroopa majanduse elavdamine” [1] kirjeldas komisjon kava, mille eesmärk on taastada ja säilitada stabiilne ja usaldusväärne finantssüsteem.
In particular, the Communication announced that a new Recommendation on remuneration in the financial services sector would be presented in order to improve risk management in financial firms and align pay incentives with sustainable performance.
Täpsemalt väideti teatises, et esitatakse uus soovitus tasustamise kohta finantsteenuste sektoris, et parandada finantsettevõtjate riskijuhtimist ja viia palgastiimulid kooskõlla jätkusuutlike töötulemustega.
This Recommendation sets out general principles applicable to remuneration policy in the financial services sector and should apply to all financial undertakings operating in the financial services industry.
Käesolevas soovituses esitatakse üldpõhimõtted, mida kohaldatakse palgapoliitika suhtes finantsteenuste sektoris, kusjuures neid põhimõtteid tuleks kohaldada finantsteenuste sektoris tegutsevate kõikide finantsettevõtjate suhtes.
Those general principles may be of more relevance to certain categories of financial undertakings than others, in the light of existing regulations and common practices in the financial services industry.
Kõnealused üldpõhimõtted võivad teatavate finantsettevõtjate kategooriate jaoks olla asjakohasemad, arvestades kehtivaid õigusakte ja finantsteenuste sektori üldist tava.
These principles should apply in parallel to any rule or regulation governing a specific financial sector.
Neid põhimõtted tuleks kohaldada koos konkreetse finantssektori suhtes kehtivate eeskirjade ja õigusaktidega.
In particular, fees and commissions received by intermediaries and external service providers in case of outsourced activities should not be addressed, since the compensation practices relating to such fees and commissions are already partially covered by particular regimes, in particular Directive 2004/39/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on markets in financial instruments [2] and Directive 2002/92/EC of the European Parliament and of the Council of 9 December 2002 on insurance mediation [3].
Eelkõige ei tuleks keskenduda vahendajate ning allhanke korras teostatavate tegevuste puhul väliste teenuseosutajate tasudele ja komisjonitasudele, sest selliste tasude ja komisjonitasude hüvitamise tavad on juba osaliselt hõlmatud konkreetse korraga, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta [2] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. detsembri 2002. aasta direktiiviga 2002/92/EÜ kindlustusvahenduse kohta [3].
Furthermore, this Recommendation is without prejudice to the rights, where applicable, of social partners in collective bargaining.
Käesolev soovitus ei piira sotsiaalpartnerite õigusi kollektiivläbirääkimiste puhul.
With respect to financial undertakings whose securities are admitted to trading on a regulated market within the meaning of Directive 2004/39/EC in one or more Member States, this Recommendation apply in addition to and together with Commission Recommendation 2004/913/EC of 14 December 2004 fostering an appropriate regime for the remuneration of directors of listed companies [4] and Commission Recommendation 2009/385/EC of 30 April 2009 complementing Recommendations 2004/913/EC and 2005/162/EC as regards the regime for the remuneration of directors of listed companies [5].
Selliste finantsettevõtjate suhtes, kelle väärtpaberid on lubatud direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses kauplemiseks reguleeritud turul ühes või mitmes liikmesriigis, kohaldatakse lisaks käesolevale soovitusele ja koos sellega komisjoni 14. detsembri 2004. aasta soovitust 2004/913/EÜ noteeritud äriühingute haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete sobiva tasustamiskorra edendamiseks [4] ja komisjoni 30. aprilli 2009. aasta soovitust 2009/385/EÜ, millega täiendatakse soovitusi 2004/913/EÜ ja 2005/162/EÜ seoses noteeritud äriühingute haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamiskorraga [5].
The remuneration policy of a particular financial undertaking should also be linked to the size of the financial undertaking concerned, as well as the nature and the complexity of its activities.
Konkreetse finantsettevõtja palgapoliitika peaks olema seotud asjaomase finantsettevõtja suuruse ja ka tema tegevuse komplekssusega.
A risk-focused remuneration policy, which is consistent with effective risk management and does not entail excessive risk exposure, should be adopted.
Tuleks vastu võtta riskipõhine palgapoliitika, mis on kooskõlas tõhusa riskijuhtimisega ja millega ei kaasne liigset riskide võtmist.
Remuneration policy should cover those categories of staff whose professional activities have a material impact on the risk profile of the financial undertaking.
Palgapoliitika peaks hõlmama selliste töötajate kategooriaid, kelle ametialane tegevus mõjutab finantsettevõtja riskiprofiili märkimisväärselt.
In order to avoid incentives for excessive risk-taking, special arrangements should be adopted with regard to the remuneration of these categories of staff.
Selleks et vähendada stiimuleid võtta liigseid riske, tuleks vastu võtta konkreetne kord, kuidas selliseid töötajate kategooriaid tasustatakse.
Remuneration policy should aim at aligning the personal objectives of staff members with the long-term interests of the financial undertaking concerned.
Palgapoliitika eesmärk peaks olema viia töötajate isiklikud eesmärgid kooskõlla asjaomase finantsettevõtja pikaajaliste huvidega.
The assessment of the performance-based components of remuneration should be based on longer-term performance and take into account the outstanding risks associated with the performance.
Palgapoliitika tulemuspõhiste elementide hindamine peaks põhinema pikaajalistel töötulemustel ja võtma arvesse selliste tulemustega seotud võimalikke riske.
The assessment of performance should be set in a multi-year framework, for example of three to five years, in order to ensure that the assessment process is based on longer term performance and that the actual payment of performance-based components of remuneration is spread over the business cycle of the company.
Töötulemusi tuleks hinnata mitmeaastase (nt kolme- kuni viieaastase) raamistiku alusel, et hindamine põhineks pikaajalistel töötulemustel ja et maksete tegemine tulemuspalga alusel jaotuks üle ettevõtja äritsükli.
Financial undertakings should be able to reclaim variable components of remuneration that were awarded for performance based on data which has subsequently proven to be manifestly misstated.
Finantsettevõtjatel peaks olema võimalus nõuda tagasi muutuvpalka, mis maksti välja märkimisväärselt ebatäpseks osutunud andmetele tuginevate töötulemuste eest.
As a general principle, payments related to early termination of a contract which are awarded on a contractual basis should not be a reward for failure.
Üldpõhimõte on, et lepingu ennetähtaegse lõpetamisega seotud maksetega, mida tehakse lepingulistel alustel, ei tohiks premeerida ebaõnnestumist.
For directors of listed financial undertakings, specific provisions on termination payments set out in Recommendation 2009/385/EC should apply.
Noteeritud finantsettevõtjate haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete suhtes tuleks kohaldada lahkumishüvitisi käsitlevaid konkreetseid sätteid, mis sisalduvad soovituses 2009/385/EÜ.
In order for remuneration policy to be in line with the objectives, the business strategy, the values and the long-term interests of the financial institution, other factors, apart from financial performance, should be considered, such as compliance with systems and controls of the financial institution, as well as compliance with the standards governing the relationship with clients and investors.
Selleks et palgapoliitika oleks kooskõlas finantsinstitutsiooni eesmärkide, äristrateegia, väärtuste ja pikaajaliste huvidega, tuleks lisaks finantstulemustele kaaluda muid tegureid, nagu finantsinstitutsiooni süsteemide ja kontrollidega seotud nõuete täitmine, samuti klientide ja investoritega suhtlemist käsitlevate nõuete täitmine.
Effective governance is a necessary condition for the remuneration policy to be sound.
Tõhus juhtimine on oluline tingimus selleks, et palgapoliitika oleks usaldusväärne.
The decision-making process regarding the remuneration policy of a financial undertaking should be internally transparent and should be designed in such a way as to avoid conflicts of interest and ensure the independence of the persons involved.
Finantsettevõtjate palgapoliitikat hõlmavate otsuste tegemine peaks olema sisemiselt läbipaistev ja kavandatud nii, et vältida huvide konflikti ning tagada asjaomaste isikute sõltumatus.
The governing body of the financial undertaking should have the ultimate responsibility for establishing the remuneration policy for the whole financial undertaking and monitoring its implementation.
Finantsettevõtja juhtorganil peaks olema lõplik vastutus finantsettevõtja palgapoliitika kehtestamise ja selle rakendamise jälgimise eest.
In order to provide necessary expertise, control functions and, where appropriate, human resources departments and experts should be involved in the process.
Selleks et tagada vajaliku eksperditeabe olemasolu, peaks protsess hõlmama kontrollifunktsioonide täitjaid ja tuleks kaasata ka personaliosakond ja eksperdid.