natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(…) To conclude, Konkurrensverket considers that [Sweden Post’s] request pursuant to Article 30 of the Utilities Directive, 2004/17/EC, meets the requirements to be granted an exemption for the markets mentioned [therein]. (…)’
(…) Kokkuvõttes leiab Konkurrensverket, et vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ (kommunaalteenuste direktiiv) artiklile 30 esitatud [Rootsi Posti] taotlus vastab [taotluses] nimetatud turgudel erandi tegemise tingimustele (…)”.
However, according to Sweden Post, the relevant market to evaluate its markets position against, would be a larger ‘Messages Market’, which, in addition to addressed letters of all categories and types, priority and non-priority newspapers and periodicals as well as addressed direct mail, would include ‘all electronic alternatives to physical distribution of postal items.
Rootsi Posti sõnul on asjaomane turg, millega seoses tema turupositsiooni tuleb mõõta, siiski suurem „teadete turg”, mis hõlmab lisaks igat liiki adressaadiga kirjadele, ajalehtede ja perioodika kiir- ja tavakandele ning adressaadiga otsepostile ka „postisaadetiste füüsilise edasitoimetamise kõiki elektroonilisi alternatiive.
That is the situation when there is a market share of 50 %’.
Tegemist on olukorraga, kus turuosa moodustab 50 %”.
In view of the high level of concentration [… %] on this market and in the absence of any other indicators to the contrary, it should therefore be concluded that non-priority letter services in general are not directly exposed to competition in Sweden.
Kõnealust suuresti kontsentreerunud turgu ([…] %) ja vastupidistele asjaoludele viitavate märkide puudumist arvesse võttes tuleks seetõttu järeldada, et Rootsis ei ole üldised lihtkirjateenused otseselt konkurentsile avatud.
In respect of large sorted non-priority shipments elsewhere in Sweden than in metropolitan areas, as defined under recital 2(b), third indent, the information given by Sweden Post states that the ‘market shares of the players who offer large shipments outside metropolitan areas are not measured separately, but only as part of all other mail destined to these areas.
Eespool põhjenduse 2 punkti b kolmandas taandes määratletud suurte sorteeritud lihtsaadetiste kohta mujal Rootsis, v.a suurlinnade piirkondades, kinnitab Rootsi Posti edastatud teave, et „väljaspool suurlinnade piirkondi suuri saadetisi edastavate ettevõtjate turuosi ei mõõdeta eraldi, vaid osana kõnealustesse piirkondadesse suunduvast kogupostist.
This means that the market shares of these players are approximately the same as the market shares for the players providing first class items which means that [Sweden Post’s] market share [is] approximately [… %].’
See tähendab, et kõnealuste ettevõtjate turuosad on umbes sama suured kui esimese klassi teenuseid osutavate ettevõtjate turuosad, mis tähendab, et [Rootsi Posti] turuosa on umbes […] %”.
There are some 14000 companies in the transport sector in Sweden and it is not possible to say how many of them also include a pallet service in their product range.’
Rootsi transpordisektoris tegutseb umbes 14000 ettevõtjat ja ei ole teada, kui paljude tootevalikusse kuuluvad ka kaubaalusel saadetiste veo teenused”.
(…) Examples include e-mail, EDI, communication via websites (with information submission, transaction execution, etc.), business systems (which generate communication and service applications, such as e-invoicing systems) and telephony services (in the form of SMS and MMS).’
(…) Näiteks e-kirjad, elektrooniline andmevahetus, veebilehtede kaudu toimuv suhtlemine (andmete esitamine, tehingute sooritamine jne), ärisüsteemid (mis hõlmavad teabe edastamise ja teenuste osutamise rakendusi, näiteks e-arvete esitamise süsteemid) ja telefoniteenused (SMS- ja MMS-teenused)”.
See point 328 of the judgment of the Court of First Instance (Third Chamber) of 28 February 2002. Atlantic Container Line AB and Others v Commission of the European Communities. Case T-395/94. European Court reports 2002 Page II-00875.
Vt Esimese Astme Kohtu (kolmas koda) 28. veebruari 2002. aasta otsus kohtuasjas T-395/94: Atlantic Container Line AB ja teised vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, punkt 328, EKL 2002, lk II-00875.
establishing that Article 30(1) of Directive 2004/17/EC of the European Parliament and of the Council coordinating the procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and postal services sectors is not applicable to the production of electricity in the Czech Republic
millega kehtestatakse, et elektritootmise suhtes Tšehhi Vabariigis ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) artikli 30 lõiget 1
(notified under document number C(2008) 8569)
(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8569 all)
Having regard to the request submitted by the Czech Republic by e-mail received on 3 July 2008,
võttes arvesse Tšehhi Vabariigi 3. juulil 2008. aastal e-kirja teel esitatud taotlust,
After consulting the Advisory Committee for Public Contracts,
olles pidanud nõu riigihangete nõuandekomiteega,
On 3 July 2008, the Commission received a Czech request pursuant to Article 30(4) of Directive 2004/17/EC, transmitted to the Commission by e-mail.
Komisjon sai 3. juulil 2008 Tšehhi Vabariigilt e-kirja direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 4 kohase taotlusega.
The Commission requested additional information by e-mail of 26 September 2008, which was transmitted by the Czech authorities by e-mail of 9 October 2008.
Komisjon nõudis 26. septembri 2008. aasta e-kirjas täiendavat teavet, mille Tšehhi Vabariigi ametiasutused saatsid 9. oktoobril 2008 e-kirjaga.
The request submitted by the Czech Republic concerns production of electricity.
Tšehhi Vabariigi esitatud taotluses käsitletakse elektritootmist.
The request is accompanied by a letter from an independent national authority, (Energetický regulační úřad, the Czech energy regulatory authority), and by a letter from another independent authority (Úřad pro ochranu hospodářské soutěže, the Czech Office for the Protection of Competition).
Taotlusele on lisatud kirjad kahelt sõltumatult riigiasutuselt: Tšehhi Vabariigis energiaturgu reguleeriv ametiasutus (Energetický regulační úřad) ja Tšehhi Vabariigi konkurentsikaitse amet (Úřad pro ochranu hospodářské soutěže).
Both of these authorities analyse the conditions of access to he relevant market, finding it to be unrestricted, while none of them establish that the further condition relating to the direct exposure to competition is met in respect of electricity production in the Czech Republic.
Mõlemad ametiasutused hindavad asjakohasele turule juurdepääsu tingimusi. Nad leiavad, et juurdepääs ei ole piiratud, kuid kumbki asutus ei ole kindlaks teinud, kas Tšehhi Vabariigis elektritootmisel on täidetud ka konkurentsile otsese avatuse tingimus.
This legislation is listed in Annex XI to Directive 2004/17/EC, which, for the electricity sector, refers to Directive 96/92/EC of the European Parliament and of the Council of 19 December 1996 concerning common rules for the internal market in electricity [2].
Nimetatud õigusaktid on loetletud direktiivi 2004/17/EÜ XI lisas, kusjuures elektrisektorit käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta direktiivis 96/92/EÜ elektri siseturu ühiseeskirjade kohta.
Directive 96/92/EC has been superseded by Directive 2003/54/EC of the European Parliament and of the Council of 26 June 2003 concerning common rules for the internal market in electricity and repealing Directive 96/92/EC [3], which requires an even higher degree of market opening.
Direktiiv 96/92/EÜ on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiviga 2003/54/EÜ (mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ), [3] milles nõutakse turu veelgi suuremat avatust.
The Czech Republic has implemented and applied not only Directive 96/92/EC but also Directive 2003/54/EC, opting for legal and organisational unbundling for transmission and distribution networks except for the smallest distribution companies, which, while continuing to be subject to accounting unbundling, are exempted from the requirements of legal and organisational unbundling having less than 100000 customers or serving electricity systems with consumption lower than 3 TWh in 1996.
Tšehhi Vabariik on rakendanud ja kohaldanud nii direktiivi 96/92/EÜ kui ka direktiivi 2003/54/EÜ ning on valinud põhi- ja jaotusvõrgu õigusliku ning organisatsioonilise eraldamise, välja arvatud väikeste jaotusettevõtjate puhul, kelle suhtes kehtib küll raamatupidamise eraldamise nõue, kuid kelle suhtes ei kohaldata õigusliku ja organisatsioonilise eraldamise nõuet, kui neil on vähem kui 100000 tarbijat või kui nad teenindavad elektrisüsteeme, kus tarbiti 1996. aastal vähem kui 3 TWh elektrit.
Furthermore, the transmission system operator, CEPS, has been ownership unbundled.
Lisaks on põhivõrguettevõtja CEPS omandiline kuuluvus eraldatud.
Consequently, and in accordance with the first subparagraph of Article 30(3), access to the market should be deemed not to be restricted.
Sellest tulenevalt ja vastavalt artikli 30 lõike 3 esimesele lõigule ei tuleks juurdepääsu turule lugeda piiratuks.
Another criterion is the degree of concentration on those markets.
Teine kriteerium on kõnealuste turgude koondumise määr.
Given the characteristics of the markets concerned, further criteria should also be taken into account such as the functioning of the balancing mechanism, price competition and the degree of customer switching.
Asjaomaste turgude omadusi arvestades tuleb arvesse võtta täiendavaid kriteeriume, nagu tasakaalustusmehhanismi toimimine, hinnakonkurents ja tarbijate poolt tarnija vahetamise määr.
The request submitted by the Czech Republic concerns production of electricity in the Czech Republic.
Tšehhi Vabariigi esitatud taotluses käsitletakse elektritootmist Tšehhi Vabariigis.
The Czech request considers that the relevant geographical market would be a market larger than the national territory, incorporating the territories of the Czech Republic, Poland, Slovakia, Austria and Germany.
Tšehhi Vabariigi taotluses lähtutakse asjaolust, et asjakohane geograafiline turg ei piirdu üksnes kõnealuse riigi territooriumiga, vaid see hõlmab nii Tšehhi Vabariiki, Poolat, Slovakkiat, Austriat kui ka Saksamaad.
It is argued that a main reason for this market definition is the high share of interconnection capacity (with several Member States) as compared to domestic generation and demand.
Väidetavalt põhjustab turu sellist määratlust peamiselt asjaolu, et riigisisese elektritootmise ja -nõudlusega võrreldes on võrkude vastastikuse ühendamise võimsus (mitme liikmesriigiga) suur.
According to the information given by the Czech authorities in their answer of 9 October 2008, 25,6 TWh were exported in 2007 and 9,5 TWh imported during the same year.
Tšehhi Vabariigi ametiasutuste 9. oktoobril 2008 saadetud vastuses esitatud teabe kohaselt eksporditi 2007. aastal 25,6 TWh ja imporditi 9,5 TWh elektrit.
The Czech Republic is thus a net exporter of electricity with net exports amounting to 16,1 TWh, equivalent to almost 20 % [4] of the total, net electricity generation (81,4 TWh).
Seega on Tšehhi Vabariik elektri puhaseksportija; riigi puhaseksport on 16,1 TWh, mis moodustab ligi 20 % [4] elektri kogu puhastoodangust (81,4 TWh).
A further argument submitted with respect to the existence of a wider geographic market is a development towards price convergence between the national market within the Czech Republic and the one in Germany as well as the growing role of the PXE Prague energy Exchange.
Suuremat geograafilist turgu põhjendati veel asjaoluga, et hinnad Tšehhi Vabariigi ja Saksamaa siseturgudel muutuvad ühtlasemaks ning Praha energiabörsi (PXE) tähtsus suureneb.
However, relatively high interconnection capacity and price convergence are not sufficient to delineate a relevant market.
Siiski ei piisa võrkude vastastikuse ühendamise suhteliselt suurest võimsusest ja hindade ühtlustamisest asjakohase turu piiritlemiseks.
The local market rules, and in particular the indispensability and dominant position of any market player (being in the case of the Czech Republic the operator CEZ) can also lead to defining a narrower market.
Turu kitsamat määratlust võivad põhjustada ka kohalikud turueeskirjad, eelkõige turul tegutsevate ettevõtjate asendamatus ja valitsev seisund (Tšehhi Vabariigis on sellisel positsioonil energiaettevõtja CEZ).
In this context, it must be noted that according to the reply of the Czech authorities of 9 October 2008, the overwhelming share of the growing volume of the PXE, stems from transactions involving CEZ.
Selle taustal tuleb märkida, et Tšehhi Vabariigi ametiasutuste 9. oktoobril 2008 saadetud vastuse kohaselt on valdav osa Praha energiabörsi tehingute kasvavast mahust seotud energiaettevõtjaga CEZ.
Furthermore, the Commission has also analysed in its Energy Sector Inquiry [5], with regards to possible geographical market definitions going beyond the national scope, whether certain countries in Central Europe could be part of possible pairs of relevant markets.
Lisaks analüüsis komisjon energiasektorit käsitlevas uuringus [5] riigipiire ületava geograafilise turu võimalikke määratlusi, et vaadelda, kas teatavad Kesk-Euroopa riigid võiksid moodustada riikide paarid asjakohastel turgudel.
For the Austria-Germany country pair, the size of the main operator in Austria coupled with internal Austrian network congestion prevented the Commission from concluding that there would be a larger than national relevant market.
Austria ja Saksamaa riikidepaari puhul otsustas komisjon Austria peamise energiaettevõtja suuruse ning Austria riigisisese võrgu ülekoormuse tõttu, et asjakohane turg ei ületa riikide piire.
Similarly, in the case of the Czech Republic and Slovakia, the respective size of the dominant operators and their indispensability to meet demand lead to the conclusion that even those two country pairs are not part of one and the same relevant geographic market.
Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia puhul viib kummagi riigi peamiste energiaettevõtjate suurus ja nende asendamatus nõudluse rahuldamisel samamoodi järeldusele, et ka need kaks riiki ei ole ühe ja sama asjakohase turu osad.
In addition, the Commission has recently examined the Austrian and the Polish electricity production markets and found them to be national in geographical scope [6].
Komisjon uuris hiljuti ka Austria ja Poola elektritootmise turge ning leidis, et nende geograafiline ulatus ei ületa riikide piire.
Finally, in its recent antitrust Decision C(2008) 7367 of 26 November 2008 against E.ON concerning the German wholesale market [7], the Commission has considered the latter to be national in scope, without neighbouring countries (neither to the west, nor the east) being part of a broader geographic market.
Ka tegi komisjon hiljuti energiaettevõtte E.ON suhtes 26. novembri 2008. aasta monopolivastase otsuse K(2008) 7367 seoses Saksamaa hulgimüügituruga [7] ning leidis, et kõnealune turg on riigisisene ja naaberriigid läänes ega idas ei moodusta laiema geograafilise turu osa.
Consequently, the existence of a regional market should be rejected.
Eelnevast lähtudes tuleks tagasi lükata väide piirkondliku turu olemasolu kohta.
This is also consistent with the statement by the Czech Office for the Protection of Competition that ‘in assessing the (application pursuant to Article 30), the Bureau, taking into account its existing investigation, started from the presumption that the relevant market of production of electricity should be, from the geographical standpoint, defined by the territory of the Czech Republic.’
See vastab ka Tšehhi Vabariigi konkurentsikaitse ameti avaldusele, mille kohaselt viimane, võttes arvesse olemasolevaid uurimistulemusi, hindas (kohaldamist vastavalt artiklile 30) ja lähtus eeldusest, et elektritootmise asjakohast turgu tuleks geograafiliselt määratleda Tšehhi Vabariigi territooriumiga.
In view of the facts set out in recitals 9 and 10 above, the territory of the Czech Republic should therefore be considered to constitute the relevant market for the purposes of evaluating the conditions laid down in Article 30(1) of Directive 2004/17/EC.
Pidades silmas põhjendustes 9 ja 10 esitatud asjaolusid tuleks direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikes 1 sätestatud tingimuste hindamisel käsitada asjaomase turuna Tšehhi Vabariigi territooriumi.
As it results from a constant practice [8] in respect of Commission Decisions pursuant to Article 30, the Commission considered that, in respect of electricity generation, ‘one indicator for the degree of competition on national markets is the total market share of the biggest three producers’.
Järgides väljakujunenud tava [8] otsuste tegemisel vastavalt artiklile 30 leidis komisjon, et elektritootmise puhul on üks riiklike turgude konkurentsitaseme näitaja kolme suurima tootja turuosa kokku.
According to ‘Table 6: Wholesale Market Position’, p. 12 et seq. of ‘Commission Staff Working Document: Accompanying document to the Report on Progress in Creating the Internal Gas and Electricity Market’ [9], the shares of the three largest generators amounted to 69,4 % of electricity production in 2006 and rising to 73,9 % in 2007.
Komisjoni talituste töödokumendis, mis on lisatud aruandele gaasi ja elektri siseturu loomisel saavutatud edu kohta, [9] on tabelis 6 ( „Seisukord hulgimüügiturul”, lk 12 ja järgnevad) märgitud, et 2006. aastal oli kolme tähtsaima tootja osakaal elektritootmises 69,4 % ning 2007. aastaks oli see 73,9 %.
According to the information given by the Czech authorities in their answer of 9 October 2008, the dominant company held almost 70 % of the total installed capacity, and the second and third largest held respectively 3,5 and 3 %.
Tšehhi Vabariigi ametiasutuste 9. oktoobril 2008 saadetud vastuses esitatud teabe kohaselt kuulus valitsevale energiaettevõtjale pea 70 % elektri olemasolevast tootmisvõimsusest, tähtsuselt teisele ja kolmandale ettevõtjale kuulus vastavalt 3,5 % ja 3 %.
These levels of concentration, encompassing the total market share of the largest three generators, are higher than the corresponding percentage, 39, to which Commission Decisions 2006/211/EC [10] and 2007/141/EC [11] refer to for the UK.
Kolme suurima tootja koguturuosa selline koondumine on suurem kui Ühendkuningriigi vastav näitaja (39 %), millele on viidatud komisjoni otsustes 2006/211/EÜ [10] ja 2007/141/EÜ.
They are also significantly higher than the level (52,2 %) referred to in Commission Decision 2008/585/EC [12] in respect of Austria, as well as being higher than the level (58 % of gross production) referred to in Commission Decision 2008/741/EC [13] in the case of Poland.
Ka on kõnealune koondumise määr oluliselt kõrgem kui vastavad näitajad, millele on viidatud komisjoni otsuses 2008/585/EÜ [12] (Austria, 52,2 %) ja komisjoni otsuses 2008/741/EÜ [13] (Poola, 58 % kogutoodangust).
The Czech levels of concentration of the largest three operators are finally similar to or lower than the corresponding levels referred to in Commission Decisions 2006/422/EC [14] and 2007/706/EC [15] concerning, respectively Finland (73,6 %) and Sweden (86,7 %).
Kolme suurima tootja koguturuosa koondumine Tšehhis on sarnane vastavatele näitajatele, millele on viidatud komisjoni otsustes 2006/422/EÜ [14] (Soomes, 73,6 %) ja 2007/706/EÜ [15] (Rootsi, 86,7 %), või on neist madalam.
There is, however, an important difference between the Czech case on the one hand and the Swedish and Finnish on the other hand.
Siiski erineb olukord Tšehhis oluliselt olukorrast Soomes ja Rootsis.
Notably, in the Czech Republic there is a single dominant operator with the other two largest producers having market shares that are smaller by a factor of 20 (3 % being the lowest share and almost 70 % the highest).
Nimelt valitseb Tšehhis turgu üks suur ettevõtja ja ülejäänud kahe suurima ettevõtja turuosad on 20 korda väiksemad (väikseim turuosa on 3 % ja suurim 70 %).
In Finland the corresponding figures show that the operator with an 18,3 % market share was lowest among the top three and one with a 33,7 % market share the highest.
Soome vastavate andmete kohaselt on kolmest tähtsaimast ettevõtjast väikseima turuosa 18,3 % ja suurima turuosa 33,7 %.
Similarly, for Sweden there exists a range between 17,4 % as the lowest and 47,1 % as the highest.
Sarnaselt on Rootsi vastav madalaim määr 17,4 % ja kõrgeim 47,1 %.
A constant jurisprudence should also be recalled in this context [16], according to which ‘very large market shares are in themselves, save in exceptional circumstances, evidence of the existence of a dominant position.
Siinkohal oleks asjakohane meelde tuletada väljakujunenud kohtupraktikat, [16] mille kohaselt on väga suured turuosad tõendiks valitseva seisundi olemasolust, välja arvatud erandjuhtudel.
That is the situation when there is a market share of 50 %’.
Selline on olukord, kui turuosa ületab 50 %.
The level of electricity imports into the Czech Republic amounts to slightly more than 11 % of its total demand [17], which, while higher than the share of electricity imports into Poland, reaches less than half of the share in the case of Austria [18] [19].
Tšehhi Vabariigis ületab imporditud elektri osakaal veidi enam kui 11 % elektri kogunõudlusest, [17] mis on küll suurem imporditud elektri osakaalust Poolas, kuid on vähem kui pool imporditud elektri osakaalust Austrias.
Also in the Swedish and Finnish cases, the high levels of concentration of the three largest producers are ‘offset’ by the ‘competitive pressure on the […] market deriving from the potential to import electricity from outside […]’ [20].
Ka Rootsi ja Soome puhul tasakaalustab kolme suurima energiaettevõtja suure koondumise mõju konkurentsisurve turul, sest elektrit on võimalik saada väljastpoolt.
It is therefore difficult to find that there would be a substantial competitive pressure from imported electricity in the Czech Republic and the fact that there would be transport capacity to raise the level of imports substantially is only theoretical, given that the Czech Republic has been a net exporter each year since at least 2003 and will continue to be so in the mid-term.
Seetõttu on raske järeldada, et elektri importimine tekitaks Tšehhi Vabariigis olulist konkurentsisurvet ning asjaolu, et suurem ülekandevõimsus võimaldaks imporditud elektri osakaalu oluliselt suurendada, on vaid teoreetiline, arvestades seda, et Tšehhi Vabariik on olnud elektri puhaseksportija igal aastal alates 2003. aastast ja on seda keskpikas perspektiivis ka edasi.
This level of concentration therefore cannot be taken as an indicator of direct exposure to competition of the generation market.
Seega ei saa kõnealuse koondumise määra alusel teha järeldusi selle kohta, kuivõrd on elektritootmise turud otseselt avatud konkurentsile.
The Czech authorities’ answer of 9 October 2008 also points towards CEZ planning the majority of future large-scale generation projects on the transmission network level, through in particular envisaged nuclear new-build, the planned life-time extension of the existing Dukovany nuclear plant as well as coal- and gas-fired power plant projects.
Tšehhi Vabariigi ametiasutuste 9. oktoobril 2008 saadetud vastuses esitatu viitab ka sellele, et energiaettevõtja CEZ plaanib enamikku tulevastest suuremahulistest elektritootmise projektidest põhivõrgu tasandil, eelkõige uute tuumaelektrijaamade ehitamise, Dukovany tuumaelektrijaama kasutusea pikendamise ning söe- ja gaasiküttel töötavate elektrijaamadega seotud projektide kaudu.
Besides CEZ’s plans, there are also projects, especially in the field of renewable energy sources, which are planned by others in part at the transmission level and in particular at the distribution level.
Energiaettevõtja CEZ plaanide kõrval kavandavad projekte eelkõige taastuvate energiaallikate valdkonnas ka teised ettevõtjad, osaliselt edastamis- ja eriti jaotustasandil.