natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The payment of a Community financial contribution towards emergency measures to eradicate Newcastle disease is subject to the rules laid down in Commission Regulation (EC) No 349/2005 of 28 February 2005 laying down rules on the Community financing of emergency measures and of the campaign to combat certain animal diseases under Council Decision 90/424/EEC [2].
Ühenduse rahalise toetuse maksmist Newcastle’i haiguse erakorraliste tõrjemeetmete rakendamiseks reguleeritakse komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ. [2]
Outbreaks of Newcastle disease occurred in Estonia in 2007.
aastal esines Eestis Newcastle’i haiguse puhanguid.
The emergence of that disease represents a serious risk to the Community's livestock population.
Selle haiguse ilmnemine kujutab endast tõsist ohtu ühenduse eluslindudele.
Estonia took measures, in accordance with Article 3(2) of Decision 90/424/EEC, to combat those outbreaks.
Eesti võttis kõnealuste haiguspuhangute vastu võitlemiseks meetmeid vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõikele 2.
Estonia has fully complied with its technical and administrative obligations as set out in Article 3(3) of Decision 90/424/EEC and Article 6 of Regulation (EC) No 349/2005.
Eesti on täiel määral täitnud oma tehnilised ja halduskohustused, mis on sätestatud otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõikes 3 ja määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklis 6.
On 6 October 2007, Estonia submitted an estimate of the costs incurred in taking measures to eradicate Newcastle disease.
oktoobril 2007 esitas Eesti Newcastle’i haiguse tõrjemeetmetega seonduvate kulude hinnangulise summa.
Financial contribution from the Community to Estonia
Ühenduse rahaline toetus Eestile
A financial contribution from the Community may be granted to Estonia towards the costs incurred by that Member State in taking measures pursuant to Article 3(2) and 4(2) of Decision 90/424/EEC, to combat Newcastle disease in 2007.
Eestile võib anda ühenduse rahalist toetust kulude katmiseks, mis nimetatud liikmesriigil tuli kanda seoses meetmetega, mis võeti vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 3 lõikele 2 ja artikli 4 lõikele 2 Newcastle’i haiguse vastu võitlemiseks 2007. aastal.
appointing four French members and four French alternate members of the Committee of the Regions
Regioonide Komitee nelja Prantsusmaa liikme ja nelja Prantsusmaa asendusliikme ametisse nimetamise kohta
A seat as a member of the Committee has become vacant as a result of the death of Mr Raymond FORNI.
Üks liikmekoht on vabanenud seoses Raymond FORNI surmaga.
Three seats as members of the Committee have become vacant as a result of the end of the mandates of Mr Jean PUECH, Ms Juliette SOULABAILLE and Mr Michel THIERS.
Kolm liikmekohta on vabanenud seoses Jean PUECHI, Juliette SOULABAILLE’ ja Michel THIERSI ametiaja lõppemisega.
Two seats as alternate members of the Committee have become vacant as a result of the end of the mandates of Ms Carola JORDA-DEDIEU and Mr Jean-Pierre TEISSEIRE.
Kaks Regioonide Komitee asendusliikme kohta on vabanenud seoses Carola JORDA-DEDIEU ja Jean-Pierre TEISSEIRE’I ametiaja lõppemisega.
Two seats as alternate members of the Committee have become vacant as a result of appointment of Mr Pierre HUGON and Mr Christophe ROUILLON as members,
Kaks Regioonide Komitee asendusliikme kohta vabanevad seoses Pierre HUGONI ja Christophe ROUILLONI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeteks,
Mr Pierre HUGON, Vice-président du Conseil général de la Lozère (change of mandate),
Pierre HUGON, Vice-président du Conseil général de la Lozère (volituste muutus);
Mr Pierre MAILLE, Président du Conseil général du Finistère,
Pierre MAILLE, Président du Conseil général du Finistère;
Mr René SOUCHON, Président du Conseil régional d’Auvergne,
René SOUCHON, Président du Conseil régional d’Auvergne;
Mr Christophe ROUILLON, Maire de Coulaines (change of mandate);
Christophe ROUILLON, Maire de Coulaines (volituste muutus);
Mr Jean-Michel DACLIN, Adjoint au Maire de Lyon,
Jean-Michel DACLIN, Adjoint au Maire de Lyon;
Ms Rose-Marie FALQUE, Maire d’Azerailles,
Rose-Marie FALQUE, Maire d’Azerailles;
Ms Rachel PAILLARD, Maire de Bouzy,
Rachel PAILLARD, Maire de Bouzy;
Mr Jean-Louis TOURENNE, Président du Conseil général d’Ille et Vilaine.
Jean-Louis TOURENNE, Président du Conseil général d’Ille et Vilaine.
State aid C 40/06 (ex NN 96/05)
riigiabi C 40/06 (ex NN 96/05) kohta
Loan assistance schemes implemented by the United Kingdom
Ühendkuningriigi rakendatud laenuabikavad
(notified under document number C(2008) 1612)
(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1612 all)
Having regard to Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty [1], and in particular Article 7(2) and (3) thereof,
võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, [1] eriti selle artikli 7 lõikeid 2 ja 3,
Having called on interested third parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above [2],
olles kutsunud huvitatud kolmandaid isikuid esitama märkusi vastavalt eespool loetletud sätetele, [2]
By letter dated 15 June 2004, the Commission was informed by a citizen of the United Kingdom of aid granted by the Shetland Islands Council, the public authority in the Shetlands Islands of the United Kingdom to the fisheries sector, which possibly concerned illegal State aid.
juuni 2004. aasta kirjas teatas üks Ühendkuningriigi kodanik komisjonile, et Shetland Islands Council (edaspidi „Shetlandi saarte nõukogu” – Ühendkuningriigi riigiasutus Shetlandi saartel) on kalandussektorile andnud abi, mis võib olla ebaseaduslik riigiabi.
The United Kingdom provided the Commission with further information by letters dated 10 December 2004, 6 April 2005, 8 September 2005 and 31 January 2006.
Ühendkuningriik esitas komisjonile lisateabe 10. detsembri 2004. aasta, 6. aprilli 2005. aasta, 8. septembri 2005. aasta ja 31. jaanuari 2006. aasta kirjades.
By letter dated 13 September 2006, the Commission informed the United Kingdom of the decision to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty in respect of the aid.
septembri 2006. aasta kirjas teatas komisjon Ühendkuningriigile otsusest algatada kõnealuse abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus.
The United Kingdom provided its comments on the aid by letter dated 16 October 2006.
Ühendkuningriik esitas oma märkused abi kohta 16. oktoobri 2006. aasta kirjas.
Following the requests from the Commission dated 31 January 2007 and 5 February 2008, additional information was provided by letters dated 4 September 2007 and 27 February 2008.
Vastavalt komisjoni asjakohasele palvele 31. jaanuari 2007. aasta ja 5. veebruari 2008. aasta kirjades esitati 4. septembri 2007. aasta ja 27. veebruari 2008. aasta kirjades lisateave.
The Commission invited any interested parties to submit their comments on the aid.
Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama kõnealuse abi kohta märkusi.
The Shetland Islands Council made payments to the fisheries sector under the scope of two general aid measures named ‘Aid to the Fish Catching and Processing Industry’ and ‘Aid to the Fish Farming Industry’, which actually consisted of several different types of aid schemes.
Shetlandi saarte nõukogu tegi kalandussektorile makseid kahe üldise abimeetme – „Abi kalapüügi- ja kalatöötlemissektorile” ja „Abi kalakasvatussektorile” – raames, mis koosnesid tegelikult mitmest eri tüüpi abikavast.
Amongst these schemes were the so-called Loan assistance schemes (‘the scheme’).
Nende kavade hulka kuulusid ka nn laenuabikavad (edaspidi „kava”).
Aid has been granted to salmon farmers, by way of loan assistance granted through the Fish Farming Association and to fish processors, by way of loan assistance granted through the Fish Processors' Association.
Abi anti kalakasvatajate ühenduse kaudu laenuabina lõhekasvatusettevõtjatele ja kalatöötlejate ühenduse kaudu laenuabina kalatöötlemisettevõtjatele.
Salmon Farming Loan Assistance
Lõhekasvatusettevõtjate laenuabi
The Salmon Farming Loan Assistance was established in 2000 for the purpose of providing working capital loans to individual salmon farming companies to on-grow fish to a harvestable size.
Lõhekasvatusettevõtjate laenuabi kehtestati 2000. aastal, et anda lõhekasvatusettevõtjatele käibekapitalilaenu kala kasvatamiseks realiseerimiseks sobiva suuruseni.
The loans granted under the scheme vary from GBP 87000 to GBP 250000, those amounts representing a maximum of 75 % of the costs of buying smolts (young salmon).
Kava alusel antud laenude suurus oli 87000–250000 Suurbritannia naelsterlingit, laenusummad moodustasid kuni 75 % noorlõhede ostmise kuludest.
The total amount of the loans granted is GBP 3477130.
Laenude kogusumma oli 3477130 Suurbritannia naelsterlingit.
The loans were made to companies that could demonstrate viability through the production of an acceptable business plan and financial projections for a period covering at least three years.
Laenu anti äriühingutele, kes suutsid tõendada oma elujõulisust nõuetekohase äriplaani ja vähemalt kolme aasta finantsprognooside abil.
The loans were subject to interest at rates generally corresponding to the applicable UK base rate plus 2 %.
Laenude intressimäär oli tavaliselt Ühendkuningriigis kehtiv baasmäär + 2 %.
In order to secure the loan, it was granted under the condition that the lender took the ‘right of title’ on the smolts, thus securing the loan on the basis of the sale value of the adult fish.
Laenu tagatisena anti laenuandjale üle noorlõhe omandiõigus ning seega tagati laen täiskasvanud kala müügihinna põhjal.
Loan scheme for fish processing
Kalatöötlemisettevõtjate laenukava
Under the Loan scheme for fish processing, five loans were granted during the period from 1996 to 2002.
Kalatöötlejate laenukava alusel anti ajavahemikul 1996–2002 viis laenu.
The loans varied from GBP 73000 to GBP 200000, with a total of GBP 698300.
Laenude suurus oli 73000–200000 Suurbritannia naelsterlingit ning nende kogusumma oli 698300 Suurbritannia naelsterlingit.
The loans were made to companies that during the period of the loan undertook to provide professionally audited accounts, to work to the relevant national and Community standards on hygiene, health and safety, and to be a member of the Shetland Fish Processors' Association.
Laene anti äriühingutele, kes kohustusid laenuperioodil esitama nõuetekohaselt auditeeritud raamatupidamisaruanded, pidama kinni asjaomastest riigisisestest ja ühenduse hügieeni-, tervisekaitse- ja ohutusnõuetest ning olema Shetlandi kalatöötlejate ühenduse liige.
The Commission considered that it could not be established from the information available whether the loans under the schemes were granted under conditions acceptable to normal private lenders on the market.
Komisjon leidis, et olemasolevast teabest ei selgunud, kas kava alusel anti laene tingimustel, millega tavapäraselt oleksid laenu andnud turul tegutsevad eraõiguslikud laenuandjad.
As the loans appeared to have been granted under more favourable circumstances or with more favourable conditions than would be acceptable to a normal private lender, the beneficiaries appeared to have been granted a benefit which they would not have received under normal economic circumstances.
Kuna tundus, et laene anti soodsamatel asjaoludel või soodsamatel tingimustel, kui seda oleksid tavapäraselt pakkunud eraõiguslikud laenuandjad, said abisaajad eelise, mida nad ei oleks tavapäraste majandustingimuste korral saanud.
As, moreover, the companies concerned were considered to be in direct competition with other companies in the fisheries sector, the loans appeared to be State aid within the meaning of Article 87 of the EC Treaty.
Kuna asjaomaste äriühingute ja teiste kalandussektori äriühingute vahel valitses pealegi otsene konkurents, tundus, et laenude näol on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses.
As regards the compatibility of the loans, as State aid, with the Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture applicable at the time the aid was granted, the Commission doubted that the loans could be considered commercial loans and therefore considered them to be State aid.
Laenude kui riigiabi kokkusobivuse kohta suunistega riigiabi kontrollimiseks kalandus- ja vesiviljelussektoris, mis kehtisid abi andmise ajal, arvas komisjon, et laene ei saa pidada kommertslaenudeks, ja käsitas neid seepärast riigiabina.
As regards the compatibility of the loans with the common market, the Commission moreover doubted that, on the basis of the information available, they could be considered to comply with the conditions of the respective Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture, applicable at the respective times of granting the aid.
Laenude kokkusobivuse kohta ühisturuga arvas komisjon, et olemasolevate andmete põhjal võib kõnealuseid laene pidada abi andmise ajal kehtinud kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suuniste tingimustele vastavaks.
In its letters dated 16 October 2006, 4 September 2007 and 27 February 2008, the United Kingdom provided further information on the loans granted under the schemes.
oktoobri 2006. aasta, 4. septembri 2007. aasta ja 27. veebruari 2008. aasta kirjades esitas Ühendkuningriik lisateabe kavade alusel antud laenude kohta.
The United Kingdom stated that the loans had been granted under circumstances acceptable to a normal private lender and that, therefore, the loans did not constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
Ühendkuningriik märkis, et laene anti tavalise eraõigusliku laenuandja pakutavatel tingimustel ja seepärast ei olnud laenude näol tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
In this respect, the United Kingdom provided a description of the interest rate policy applied with regard to granting the loans.
Ühendkuningriik selgitas intressimäärade kehtestamise põhimõtteid kõnealuste laenude andmisel.
The interest rates had been set by reference to achievement of a return on capital consistent with the EC (UK) base rate and following an assessment of the risk.
Intressimäärad kehtestati kapitalitulu teenimiseks EÜ (Ühendkuningriigi) baasmäära alusel, võttes arvesse riskihinnangut.
This resulted in an interest rate policy giving indicative interest rates of UK base rate plus 2 % for low-risk loans, UK base rate plus 3 % for medium-risk loans and UK base rate plus 4 % for high-risk loans.
Sellest tulenevalt oli soovituslik intressimäär väikese riskiga laenude puhul Ühendkuningriigi baasmäär + 2 %, keskmise riskiga laenude puhul Ühendkuningriigi baasmäär + 3 % ja suure riskiga laenude puhul Ühendkuningriigi baasmäär + 4 %.
The United Kingdom considered this policy to be in line with the market economy investor principle.
Ühendkuningriik leidis, et intressimäärade kehtestamise põhimõtted olid kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega.
As regards the loans granted to salmon farmers under the Salmon Farming Loan Assistance, 15 loans were granted during the period from September 2000 to January 2003.
Lõhekasvatajate laenuabi alusel anti lõhekasvatusettevõtjatele ajavahemikul 2000. aasta septembrist kuni 2003. aasta jaanuarini 15 laenu.
The conditions and interest rates of the loans varied as follows:
Laenutingimused ja intressimäärad olid järgmised:
Amount (GBP)
Summa (GBP)
Loan as % of total project
Laenu suurus protsendina projekti kogukuludest
Loan term
Laenu tähtaeg
Interest rate in %
Intressimäär (%)
20 months
20 kuud
The United Kingdom stated that majority of these loans had been granted by applying the Bank of England base rate plus 2 %, sometimes plus 3 %.
Ühendkuningriik märkis, et enamiku kõnealuste laenude intressimäär oli Inglise Panga baasmäär + 2 %, mõnikord + 3 %.
The repayments terms had been designed to reflect the growing cycle of the smolts.
Laenusumma tagastamise tingimused kehtestati, arvestades noorlõhe kasvutsüklit.
Typically the term was approximately 2 years with interest being paid monthly and capital being repaid on expiry of the loan period, which was structured to coincide with the harvest.
Tavaliselt oli laenu tähtaeg ligikaudu kaks aastat, intressi maksti igakuiselt ja põhiosa maksti tagasi laenuperioodi lõpus, mis pidi kokku langema kala realiseerimisega.
The loan to value ratios ranged from 24 % to 75 %.
Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe oli vahemikus 24 % ja 75 %.
In order to secure the loans, they were granted under the condition that the lender took the ‘right of title’ on the smolts, thus securing the loan on the basis of the sale value of the adult fish.
Laenu tagatisena anti laenuandjale üle noorlõhe omandiõigus ning seega arvutati tagatise suurus täiskasvanud kala müügihinna põhjal.
The United Kingdom claimed that, in a normal market, it would be anticipated that the value of the smolts would increase over the on-growing period, and therefore the loan to value ratio would improve over the same period.
Ühendkuningriik väitis, et tavapärastel turutingimustel eeldatakse, et noorlõhede väärtus suureneb nende kasvades, ning seepärast paraneb sama ajavahemiku jooksul laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe.
In addition, security had been held for the loans advanced by way of floating charges, which provided security not only through the value of the fish, but also through all tangible assets held by the company, for example, fish cages, licences, etc.
Lisaks oli laen tagatud kommertspantidega („floating charges”), st tagatiseks ei olnud üksnes kalade väärtus, vaid äriühingu kogu materiaalne vara, näiteks kalakasvatussumbad, litsentsid jne.
The United Kingdom finally provided details of the undertakings to which the loans were granted, their registered capital, the percentage of lost capital at the time of the investments and in the 12 months before the investments, information showing that none of the undertaking had been subject to insolvency proceedings at the respective times of grant, and the financial projections submitted by the undertakings demonstrating their financial viability at the moment of application, as well as information on the specific securities and ranking arrangements of each loan.
Lõpuks esitas Ühendkuningriik laenu saanud ettevõtjate kohta üksikasjalikud andmed: põhikapital, kapitalikadu protsentides investeeringute ajal ja 12 kuu jooksul enne investeeringuid, tõendid selle kohta, et ühegi ettevõtja suhtes ei olnud abi andmise ajal algatatud maksejõuetusmenetlust, ning ettevõtjate esitatud finantsprognoosid, mis tõendasid nende majanduslikku elujõulisust taotluse esitamise ajal, samuti teave iga laenu konkreetsete tagatiste ja järjekoha kohta.
Concerning the loans granted to fish processors under the Loan scheme for fish processing, the loans were as follows:
Kalatöötlejate laenukava alusel anti kalatöötlemisettevõtjatele järgmised laenud:
Amount of the loan (GBP)
Laenu summa(GBP)
The United Kingdom stated that all the loans, except one, had been granted at interest rates in excess of both the Bank of England base rate and the EC (UK) reference rate; that the loans were typically for equipment and generally for terms of 10 years; the terms were considered to be in line with the terms which would be offered by normal commercial lenders and that, in all cases, the loan value rate was not greater than 40 %.
Ühendkuningriik märkis, et kõik laenud (ühe erandiga) anti intressimääraga, mis ületas nii Inglise Panga baasmäära kui ka EÜ (Ühendkuningriigi) viitemäära; et laenu anti harilikult seadmete ja varustuse ostmiseks ning laenu tähtaeg oli tavaliselt 10 aastat; laenutingimused olid kooskõlas tingimustega, mida pakuvad tavalised turutingimustel tegutsevad laenuandjad, ning laenu ja tagatisvara väärtuse suhe oli kõigil juhtudel suurem kui 40 %.
The loans were subject to securities in the form standard securities and floating charges.
Laene tagati tavapäraste tagatiste ja kommertspantidega („floating charges”).
The United Kingdom provided details of the undertakings to which the loans were granted, their registered capital, the percentage of lost capital at the time of the investments and in the 12 months before the investments, information showing that none of the undertaking had been subject to insolvency proceedings at the respective times of grant, and the financial projections submitted by the undertakings demonstrating their financial viability at the moment of application, as well as information on the specific securities and ranking arrangements of each loan.
Ühendkuningriik esitas laenu saanud ettevõtjate kohta üksikasjalikud andmed: põhikapital, kapitalikadu protsentides investeeringute ajal ja 12 kuu jooksul enne investeeringuid, tõendid selle kohta, et ühegi ettevõtja suhtes ei olnud abi andmise ajal algatatud maksejõuetusmenetlust, ning ettevõtjate esitatud finantsprognoosid, mis tõendasid nende majanduslikku elujõulisust taotluse esitamise ajal, samuti teave iga laenu konkreetsete tagatiste ja järjekoha kohta.
Finally, as regards the loan granted to D Watt (Shetland) Ltd in 1998, the United Kingdom stated that although the original interest rate for this loan was 8 %, it had been reduced to 5 % trough an interest reduction grant of GBP 20000 paid directly to the lender by the Shetland Islands Council.
aastal äriühingule D Watt (Shetland) Ltd antud laenu kohta teatas Ühendkuningriik, et kuigi selle laenu esialgne intressimäär oli 8 %, vähendati seda 5 %-ni 20000 Suurbritannia naelsterlingi suuruse intressitoetuse abil, mille Shetlandi saarte nõukogu maksis otse laenuandjale.
The United Kingdom noted that the grant element could have been paid directly to the borrower, as the borrower was eligible for grant assistance.
Ühendkuningriik märkis, et toetust oleks saanud maksta ka otse laenuvõtjale, sest laenuvõtja vastas toetuse saamise tingimustele.
However, to make matters easier to administer, the grant had been paid to the lender and the loan interest reduced.
Haldustoimingute lihtsustamiseks maksti toetus siiski laenuandjale ja laenuintressi vähendati.
Compatibility and recovery
Kokkusobivus riigiabieeskirjadega ja abi tagastamine
The United Kingdom submitted that, if the Commission were to consider the loans not to be commercial, they were compatible with the relevant State aid rules.
Ühendkuningriik väitis, et kui komisjon leiab, et tegemist ei ole kommertslaenudega, on need laenud kooskõlas asjaomaste riigiabieeskirjadega.
Finally, the United Kingdom indicated that if the Commission adopted a negative decision, recovery of aid granted prior to 3 June 2003 should not be required as that would be contrary to the principle of the protection of legitimate expectations.
Lõpetuseks märkis Ühendkuningriik, et kui komisjon teeb negatiivse otsuse, ei tohiks nõuda enne 3. juunit 2003 antud abi tagastamist, sest see oleks vastuolus õiguspärase ootuse kaitse põhimõttega.
In this respect, the United Kingdom made reference to Commission Decision 2003/612/EC of 3 June 2003 on loans for the purchase of fishing quotas in the Shetland Islands (United Kingdom) [5] as well as to Commission Decision 2006/226/EC of 7 December 2005 on investments of Shetland Leasing and Property Developments in the Shetland Islands (United Kingdom) [6], stating that until 3 June 2003 the Shetland Islands Council legitimately considered the funds used to be private rather than public.
Sellega seoses viitas Ühendkuningriik komisjoni 3. juuni 2003. aasta otsusele 2003/612/EÜ laenude kohta püügikvootide ostmiseks Shetlandi saartel (Ühendkuningriik) [5] ning komisjoni 7. detsembri 2005. aasta otsusele 2006/226/EÜ äriühingu Shetland Leasing and Property Developments Ltd investeeringute kohta Shetlandi saartel (Ühendkuningriik), [6] väites, et kuni 3. juunini 2003 käsitas Shetlandi saarte nõukogu kasutatud rahalisi vahendeid õigustatult pigem erasektori kui avaliku sektori omadena.