natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a result, the exemption did not put OTE in any advantageous position vis-à-vis its competitors.
Selle tulemusel ei andnud maksuvabastus ettevõtjale OTE mingit eelist võrreldes ettevõtja konkurentidega.
Under this scenario, the extra burden increases to EUR 540,2 million when using the OTE’s WACC, and to EUR 643,4 million when using the risk-free discount rate of 3 %.
Sellisel juhul suurenes lisakulu OTE kaalutud keskmist kapitalikulu kasutades 540,2 miljoni euroni ja 3 % riskivaba diskontomäära kasutades 643,4 miljoni euroni.
In its submission, the third party stated that OTE has been exempted from the payment of the advertisement tax that other companies have to pay for every advertisement they place on any medium.
Oma esildises väitis kolmas isik, et ettevõtjat OTE on vabastatud reklaamimaksu maksmisest, mida teised ettevõtjad peavad maksma iga reklaami eest mis tahes teabekanalis. Komisjon on arvamusel, et põhimõtteliselt tuleks selliseid meetmeid käsitleda eraldi ja mitte käesoleva menetluse raames.
The Commission considers that in principle such measures should be examined separately and not in the context of this procedure.
Komisjon on kindel, et igal juhul ei ole kõnealune vabastus ettevõtjale OTE endaga kaasa toonud mingit eelist.
At current prices, the costs would amount to approximately EUR 1,2 billion [10].
Praeguste hindade juures oleks maksumus umbes 1,2 miljardit eurot. [10]
Based on the assumption that OTE could provide an early retirement package equal to 150 % of the legal requirement for a redundancy, but with private salaries (in other words 33 % lower than those of OTE), CRA International concludes that the NPV of such a scheme would be EUR 314,4 million.
Arvestades et OTE suudab pakkuda eelpensioni paketti, mille hüvitis on 1,5 korda suurem seadusega ettenähtud koondamishüvitisest, kuid mis on arvutatud arvestades palku erasektoris (see tähendab, et 33 % madalamad kui ettevõtjas OTE), jõudis CRA International järeldusele, et kõnealuse kava nüüdispuhasväärtus on 314,4 miljonit eurot.
It follows that the extra burden on OTE is EUR 390,4 million (EUR 704,8 – EUR 314,4 = EUR 390,4).
Seega on OTE täiendavad kulud 390,4 miljonit eurot (704,8 – 314,4 = 390,4).
In 2005 the expected costs of the scheme were estimated at around EUR 500 million.
aastal hinnati kava eelduslikuks maksumuseks umbes 500 miljonit eurot.
Based on the share price of OTE on the date of the publication of the Law (14 July 2005), the value of the 4 % of the shares to be transferred from the State to the pension fund was around EUR 315 million.
Tuginedes OTE aktsia hinnale seaduse avaldamise kuupäeval (14. juuli 2005), oli selle 4 % aktsiate väärtus, mida riik kannab üle pensionifondi, umbes 315 miljonit eurot.
However, given that the value of the shares will be determined on the day of the transfer, the State’s contribution may well be higher.
Arvestades, et aktsiate väärtus määratakse nende ülekandmise päeval, võib riigi toetus olla ka oluliselt suurem.
According to OTE’s certified accounts for 2005, the estimated total cost of the VRS in terms of payments amounts to EUR 1161827920.
Vastavalt OTE 2005. aasta kinnitatud aastaaruandele on vabatahtliku eelpensioni hinnanguline kogumaksumus maksetena 1161827920 eurot.
The net present value (NPV) of the VRS is estimated at EUR 939607196 [21].
Kava nüüdispuhasväärtus hinnatakse 939607196 eurole.
Based on these assumptions, CRA International has estimated the NPV of the VRS at EUR 1086,2 million.
Sellistele eeldustele tuginedes hindas CRA International vabatahtliku eelpensionikava nüüdispuhasväärtuseks 1086,2 miljonit eurot.
Contrary to KPMG calculations (see recital 60 above), CRA International calculations do not take into consideration the EUR 154,4 million already provisioned by OTE in its 2004 accounts, since they are not bound by the accounting constraints of an auditor.
Kuna CRA International ei ole seotud audiitori raamatupidamispiirangutega, ei võtnud nad erinevalt KPMG arvutustest (vt põhjendus 60 eespool) oma arvutustes arvesse juba OTE 2004. aasta rahaliste vahendite kontodel ette nähtud 154,4 miljonit eurot.
Under this scenario, the extra burden is reduced to EUR 390,4 million.
Sellisel juhul väheneksid lisakulud 390,4 miljoni euroni.
The second scenario assumes that there is no tax deductibility.
Teise võimalusena eeldati, et maksude mahaarvamist ei toimu.
In their reply, the Greek authorities based their calculations on OTE’s share price at close of trading on 25 April 2006, namely EUR 17,98.
Oma vastuses põhines Kreeka ametiasutuste OTE aktsia hinna arvutus 25. aprilli 2006. aasta kauplemispäeva sulgemishinnal, milleks oli 17,98 eurot.
Thus, on 25 April 2006, 4 % of the stock of OTE corresponded to a stock value of EUR 353 million.
Seega oli 25. aprillil 2006 4 % OTE aktsiate väärtus 353 miljonit eurot.
The value of the Greek State’s contribution to the VRS, as of 25 April 2006, was therefore 25 % lower than the amount of EUR 469,9 million that corresponds to the extra cost of the VRS.
Vabatahtlikule eelpensionikavale antava Kreeka riigi toetuse väärtus oleks 25. aprillil 2006 olnud seega 25 % võrra väiksem kava lisakulust (469,9 miljonit eurot).
According to the study carried out by CRA International (see recital 65), the NPV of the VRS is EUR 1086,2 million.
Vastavalt CRA International uuringule (vt põhjendus 65) on eelpensionikava nüüdispuhasväärtus 1086,2 miljonit eurot.
Taking into account the tax benefits to OTE arising from the deductions to be made for corporate tax purposes, CRA International has estimated the post-tax NPV of the VRS at EUR 784,3 million.
Arvestades, et OTE saab maksusoodustust ettevõttemaksust mahaarvamiste näol, on CRA International hinnanud vabatahtliku eelpensionikava maksujärgseks nüüdispuhasväärtuseks 784,3 miljonit eurot.
On the date of the publication of Law No 3371/2005 (14 July 2005), the closing price of the OTE share was EUR 16,35.
Seaduse nr 3371/2005 avaldamise kuupäeval (14. juuli 2005) oli OTE aktsia sulgemishind 16,35 eurot.
At that date, the State’s contribution corresponded to around EUR 315 million.
Kõnealusel kuupäeval oli riigi toetuse väärtus ligikaudu 315 miljonit eurot.
Since then, the share price of OTE has gradually increased, fluctuating from EUR 23 in mid-January 2007 to EUR 21 on 27 February 2007.
Sellest ajast alates on OTE aktsia hind järk-järgult tõusnud, langedes 23 eurolt 2007. aasta jaanuari keskel 27. veebruariks 2007 21 euroni.
(11 %) and the public at large (10 %). In August 2005, through a convertible bonds transaction, Hellenic Exchangeable Finance sold its 11 % participation in OTE to the Greek State.
Augustis 2005 müüs Hellenic Exchangeable Finance vahetusvõlakirjade tehingu kaudu 11 % oma osalusest ettevõtjas OTE Kreeka riigile.
Pursuant to Law No 1264/1982, public companies or utilities are exempted from the advertising tax only if their share capital belongs by absolute majority to the Greek State. Accordingly, OTE and all other telecom providers are now liable to pay the advertisement tax.
Kreeka ametiasutused märgivad, et hiljutise seaduse nr 3470/2006 artikliga 24 nähakse selgelt ette OTE ja teiste sideteenuste pakkujate sellise eristaatuse lõppemine, mis annab neile õiguse mitte maksta reklaamimaksu.
on State aid C 37/05 (ex NN 11/04) implemented by Greece — tax-exempt reserve fund
riigiabi C 37/05 (ex NN 11/04) kohta, mida Kreeka võimaldab maksuvaba reservfondi kujul
(notified under document number C(2008) 3251)
(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3251 all)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provision cited above [1],
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi eelnimetatud sätete kohaselt, [1]
Based on information collected by the Commission, Greece was requested by letter dated 22 October 2003 (D/56772), to provide information about several measures included in a draft law on ‘Development and social policy measures — Objectivity of tax controls and other provisions’, with a view to establish the extent to which they constitute aid within the meaning of Article 87 of the EC Treaty.
oktoobri 2003. aasta kirjas (D/56772) paluti komisjoni kogutud teabele tuginedes Kreekal esitada teavet mitme meetme kohta, mis olid sätestatud seaduseelnõus „Arengu- ja sotsiaalpoliitika meetmed – maksukontrollide objektiivsus ja muud sätted”, et teha kindlaks, kuivõrd on tegemist abiga EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses.
Under the provisions of one of these draft measures, certain companies are allowed to set up a special tax-free reserve fund of up to 35 % of their profits in order to carry out investments of an equal amount.
Ühe eelnõus sätestatud meetme kohaselt on teatavatel äriühingutel lubatud luua maksuvaba reservfond, mille suurus on kuni 35 % nende kasumist, et teha samas suurusjärgus investeeringuid.
The Commission also reminded Greece of its obligation to notify the Commission of any measures constituting aid before their implementation, pursuant to Article 88(3) of the EC Treaty.
Samuti meenutas komisjon Kreekale, et EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt on Kreeka kohustatud teavitama komisjoni mis tahes abimeetmetest enne nende rakendamist.
By letter dated 27 November 2003 (A/38170) the Greek authorities provided some of the information requested.
novembri 2003. aasta kirjas (A/38170) esitasid Kreeka ametiasutused osa nõutud teabest.
As the answers were not complete, the Commission reminded the Greek authorities by the letter of 3 December 2003 (D/57817) of its request and of its power to instruct Greece to provide the requested information under Article 10(3) of Council Regulation Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty [2].
Kuna teave ei olnud täielik, meenutas komisjon Kreeka ametiasutustele 3. detsembri 2003. aasta kirjas (D/57817) oma palvet ja õigust nõuda Kreekalt nõutud teabe esitamist vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) [2] artikli 10 lõikele 3.
Subsequently, the Commission received two letters dated 8 December 2003 (A/38600) and 21 January 2004 (A/30440) in which the Greek authorities provided further information.
Seejärel sai komisjon kaks kirja, millest esimene oli dateeritud 8. detsembril 2003. aastal (A/38600) ja teine 21. jaanuaril 2004. aastal (A/30440) ning milles Kreeka ametiasutused esitasid lisateavet.
However, the replies were very general and not sufficiently detailed to allow the Commission to assess the measures in the light of Articles 87 and 88 of the EC Treaty.
Teave oli siiski väga üldine ega olnud piisavalt üksikasjalik, et võimaldada komisjonil hinnata kõnealuseid meetmeid EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 alusel.
On 15 January 2004, Greece enacted Law 3220/2004 on ‘Development and social policy measures — Objectivity of tax controls and other provisions’, which entered into force on 30 January 2004, on its publication in the Official Journal of Greece No 3220/2004 (FEK A 15).
jaanuaril 2004. aastal võttis Kreeka vastu seaduse nr 3220/2004 „Arengu- ja sotsiaalpoliitika meetmed – maksukontrollide objektiivsus ja muud sätted”, mis jõustus 30. jaanuaril 2004, Kreeka ametlikus väljaandes (FEK A 15) avaldamise päeval.
The Commission, by letter dated 13 May 2004 (COM(2004) 1894), adopted an information injunction pursuant to Article 10(3) of Council Regulation (EC) No 659/1999.
Komisjon andis 13. mai 2004. aasta kirjas (KOM(2004) 1894) teabe esitamise korralduse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõikele 3.
The Commission notified the Greek authorities of this decision by letter dated 14 May 2004.
Komisjon teatas Kreeka ametiasutustele kõnealusest otsusest 14. mai 2004. aasta kirjas.
By letter dated 17 June 2004, registered at the Commission on 23 June 2004 (CAB(2004)1647), the Greek authorities provided a part of the information necessary to assess whether the measure in question is in compliance with Article 88(3) of the EC Treaty.
juuni 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 23. juunil 2004 (CAB(2004) 1647), esitasid Kreeka ametiasutused osa teabest, mis oli vajalik hindamaks, kas kõnealune meede on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3.
By letters dated 7 September 2004 (D/56332), 21 September 2004 (D/56733) and 27 January 2005 (D/50744), the Commission asked for additional information.
septembri 2004. aasta kirjas (D/56332), 21. septembri 2004. aasta kirjas (D/56733) ja 27. jaanuari 2005. aasta kirjas (D/50744) palus komisjon lisateavet.
Greece provided the Commission with further information by letters dated 6 December 2004, registered at the Commission on 13 December 2004 (A/39659), 11 January 2005, registered at the Commission on 17 January 2005 (A/30523), and 25 April 2005, registered at the Commission on 29 April 2005 (A/33595).
Kreeka esitas komisjonile lisateavet 6. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 13. detsembril 2004 (A/39659), 11. jaanuari 2005. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 17. jaanuaril 2005 (A/30523), ja 25. aprilli 2005. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 29. aprillil 2005 (A/33595).
By letter dated 13 July 2005 the Commission informed the Greek authorities of its intention to issue a suspension injunction pursuant Article 11(1) of the Regulation (EC) No 659/1999.
juuli 2005. aasta kirjas teatas komisjon Kreeka ametiasutustele oma otsusest anda välja määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 11 lõike 1 kohane abi maksmise peatamise korraldus.
By letter dated 25 July 2005, registered at the Commission on 29 July 2005 (A36189) the Greek authorities proposed repealing the measure, however only with effect to revenues and profits accrued after 1 January 2005, while it would stay in force for revenues and profits made before that date.
juuli 2005. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 29. juulil 2005 (A/36189), tegid Kreeka ametiasutused ettepaneku meetme kehtetuks tunnistamise kohta, ent üksnes pärast 1. jaanuari 2005 saadud tulude ja kasumi suhtes, samal ajal kui meede kehtiks enne kõnealust kuupäeva saadud tulude ja kasumi suhtes.
By letter dated 20 October 2005 [3], the Commission informed Greece that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty on the aid measure.
oktoobri 2005. aasta kirjas [3] teatas komisjon Kreekale, et ta on otsustanud algatada abimeetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse.
In this decision, published in the Official Journal of the European Union [4], the Commission invited interested parties to submit their comments on the measure.
Kõnealuses otsuses, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas, [4] kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama meetme kohta märkusi.
By letters dated 18 November 2005 and 21 December 2005, registered at the Commission on 22 November 2005 (A/39597) and 23 December 2005 (A/40796) respectively, Greece requested an extension of the deadline for submitting its observations on the Decision of 20 October 2005.
novembri 2005. aasta ja 21. detsembri 2005. aasta kirjades, mis registreeriti komisjonis vastavalt 22. novembril 2005 (A/39597) ja 23. detsembril 2005 (A/40796), taotles Kreeka 20. oktoobri 2005. aasta otsuse kohta märkuste esitamise tähtaja pikendamist.
By letters of 25 November 2005 and 12 January 2006 the Commission granted the respective deadline extensions.
Komisjoni pikendas tähtaega vastavalt 25. novembri 2005. aasta ja 12. jaanuari 2006. aasta kirjades.
By letter dated 30 January 2006, registered at the Commission on 31 January 2006 (A/30817), Greece submitted further information and requested a third deadline extension, which was not granted by the Commission.
jaanuari 2006. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 31. jaanuaril 2006 (A/30817), esitas Kreeka lisateavet ja palus kolmandat korda tähtaega pikendada. Komisjon ei nõustunud seda tegema.
By fax dated 14 February 2006, registered at the Commission on the same day (A/31227), a third party, the Federation of Greek Industries, requested an extension of the deadline for submitting its observations on the Decision of 20 October 2005.
veebruari 2006. aasta faksis, mis registreeriti komisjonis samal päeval (A/31227), taotles kolmas isik, Kreeka Tööstusliit, 20. oktoobri 2005. aasta otsuse kohta märkuste esitamise tähtaja pikendamist.
The Commission refused to grant this extension by letter of 20 February 2006, as it considered the prescribed period for submitting comments, which according to the Article 6(1) of Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 should normally not exceed one month, as sufficient.
veebruari 2006. aasta kirjas keeldus komisjon tähtaega pikendamast, sest arvas, et märkuste esitamise tähtaeg, mis ei tohiks 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6 lõike 1 kohaselt ületada üht kuud, on piisav.
Moreover, no particular justification was provided for the deadline extension request.
Peale selle ei olnud tähtaja pikendamise taotlust üksikasjalikult põhjendatud.
By fax dated 28 February 2006, registered at the Commission on the same date (A32693), the Federation of Greek Industries (FGI) submitted its comments as an interested third party.
veebruari 2006. aasta faksis, mis registreeriti komisjonis samal päeval (A/32693), esitas Kreeka Tööstusliit huvitatud kolmanda isikuna oma märkused.
By e-mail dated 6 April 2006, registered at the Commission on the same date (A/32693), and by letters dated 16 June 2006 and 26 October 2006, registered at the Commission on 20 June 2006 (A/34774) and 30 October 2006 (A/38658) respectively, Greece submitted further information.
Kreeka esitas lisateavet 6. aprilli 2006. aasta elektronkirjas, mis registreeriti komisjonis samal päeval (A/32693), ning 16. juuni 2006. aasta ja 26. oktoobri 2006. aasta kirjades, mis registreeriti komisjonis vastavalt 20. juunil 2006 (A/34774) ja 30. oktoobril 2006 (A/38658).
In the letter dated 16 June 2006 Greece declared that the information sent by letter dated 6 April 2006 is to be considered within the framework of this procedure and not as a separate notification.
juuni 2006. aasta kirjas teatas Kreeka, et 6. aprilli 2006. aasta kirjas saadetud teavet tuleb käsitleda kõnealuse menetluse raames, mitte aga eraldi teatena.
Objective of the scheme
Kava eesmärk
Article 2 of Greek Law 3220/2004 (hereinafter referred to as ‘the measure’ or ‘the scheme’) aims at promoting economic development throughout the regions of Greece, at the increase of employment and entrepreneurship and the improvement of the competitiveness of the economy.
Kreeka seaduse nr 3220/2004 (edaspidi „meede” või „kava”) artikli 2 eesmärk on edendada Kreeka eri piirkondade majanduse arengut, suurendades tööhõivet ja soodustades ettevõtlust ning parandades majanduse konkurentsivõimet.
Legal basis of the scheme
Kava õiguslik alus
The legal basis of the scheme is Greek Law 3220/2004 entitled ‘Development and social policy measures — Objectivity of tax controls and other provisions’ [5] (hereinafter referred to as the Law 3220/2004), which entered into force on 28 January 2004, upon being published in the Greek Government Gazette (FEK A 15).
Kava õiguslik alus on Kreeka seadus nr 3220/2004 „Arengu- ja sotsiaalpoliitika meetmed – maksukontrollide objektiivsus ja muud sätted” [5] (edaspidi „seadus nr 3220/2004”), mis jõustus 28. jaanuaril 2004, Kreeka valitsuse väljaandes (FEK A 15) avaldamise päeval.
The Greek authorities further stipulate that the relevant eligible cost, aid intensities, eligible undertakings and projects are set out in the regional development law, 2601/1998 [6] (hereinafter referred to as the Law 2601/1998).
Kreeka ametiasutuste sõnul on asjaomased abikõlblikud kulud, abi osatähtsus, abikõlblikud ettevõtted ja projektid sätestatud piirkondliku arengu seaduses nr 2601/1998 [6] (edaspidi „seadus nr 2601/1998”).
Forms of aid
Abi vormid
The aid will take the form of a special tax-free reserve fund established by a beneficiary from up to 35 % of its aggregate undistributed profits during 2004.
Abi andmiseks luuakse maksuvaba reservfond, millesse abisaaja paigutab kuni 35 % oma 2004. aasta jaotamata kogukasumist.
Additionally, the fund can be established from up to 50 % of the profits during 2003 after deduction of the profits from the year 2002 or, if the undertakings made an eligible investment in 2003, the reserve fund can be created up to an amount of that investment but not exceeding 35 % of the aggregate undistributed profits of 2003.
Lisaks sellele võib reservfondi paigutada kuni 50 % 2003. aasta kasumist, millest on maha arvatud 2002. aasta kasum, või juhul, kui ettevõtted tegid 2003. aastal abikõlblikke investeeringuid, siis võib reservfondi paigutada investeeringutega võrdse summa, kuid see ei tohi siiski ületada 35 % 2003. aasta jaotamata kogukasumist.
Aid is granted at the moment of a beneficiary’s tax declaration is accepted by the Greek fiscal authorities.
Abi antakse alates hetkest, mil Kreeka maksuhaldurid kiidavad heaks abisaaja maksudeklaratsiooni.
This usually took place in the first half of 2004 and 2005.
See toimus enamasti 2004. ja 2005. aasta esimesel poolel.
The fund may be used by the undertakings referred to in Article 3 of Law 2601/1998, irrespective of which category of fiscal books they keep or where they are established.
Reservfondi võivad kasutada seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 osutatud ettevõtted, olenemata sellest, millisesse maksukategooriasse nad kuuluvad või kus nad on asutatud.
The purpose of the reserve shall be to carry out investments of at least the volume of the fund over the three years following its creation.
Reservfondi eesmärk on teha kolme aasta jooksul pärast selle loomist investeeringuid vähemalt sinna paigutatud vahendite ulatuses.
After the three-year period from the dated the tax-free reserve fund was created, the total amount of the reserve used for the eligible investments shall be used to increase the capital of the undertaking and shall be exempted from income tax.
Kolm aastat pärast maksuvaba reservfondi loomist kasutatakse kogu abikõlblikeks investeeringuteks kasutatud reservfondi summat ettevõtte kapitali suurendamiseks ja see summa vabastatakse tulumaksust.
Within the first year of the three-year period the beneficiaries must spend at least one third of the special reserve fund on carrying out the investment.
Kolmeaastase ajavahemiku esimesel aastal peavad abisaajad investeerima vähemalt ühe kolmandiku reservfondi paigutatud rahast.
The part of the fund that will not be used for investment during three years shall be declared as late supplementary income and will be taxed according to the general tax provisions plus legal interest.
Kolme aasta jooksul investeeringuteks kasutamata reservfondi osa käsitatakse edasilükkunud lisatuluna ja maksustatakse üldiste maksusätete kohaselt ning selle suhtes kohaldatakse ka seadusjärgset intressi.
The legal interest rate will be at least 1 % per month for the amount due, i.e. at least 12 % per year and thus far higher than the reference rate of 4,43 % for aid granted in the year 2004 and 4,08 % for aid granted in year 2005 [7].
Seadusjärgse intressi määr on vähemalt 1 % kuus võlguolevast summast, s.o vähemalt 12 % aastas, mis on palju suurem kui 2004. aastal antud abi 4,43 % ja 2005. aastal antud abi 4,08 % suurune viitemäär. [7]
Beneficiaries and sectoral delimitations
Abisaajad ja valdkondlikud piirangud
In order to benefit from the scheme, an undertaking must be active within one of the 23 sectors as defined in Article 3 of Law 2601/1998.
Kava raames abi saamiseks peab ettevõte tegutsema ühes 23 sektorist, mis on kindlaks määratud seaduse nr 2601/1998 artiklis 3.
The first sector, manufacturing [8], includes the production of textile materials, production of basic metals and manufacturing of automobiles [9].
Esimene sektor, tootmissektor, [8] hõlmab tekstiili-, metalli- ja autotootmist.