natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Paragraph 191 of Greece letter of 5 October 2006 indicates: ‘From 31.12.1998 to the time of the sale of the shares of HSY to HDW/FS consortium (11.10.2001) a portion of the salaries of the employee shareholders was withheld, as explained above, as payment to ETVA of the price for the purchase of 49 % of the shares.’
Kreeka 5. oktoobri 2006. aasta kirja lõige 191 osutab: „Alates 31.12.1998 kuni HSY aktsiate müügini konsortsiumile HDW/FS (11.10.2001) peeti kinni osa töötajatest aktsionäride töötasudest, nagu eespool selgitatud, 49 % aktsiate ostuhinna tasumiseks ETVA-le.”
Thereby, Greece gave the impression that the September 1995 contract had been implemented.
Seega jättis Kreeka mulje, et 1995. aasta septembri leping on ellu viidud.
The Commission only discovered after the opening that Greece had not implemented its own law (i.e. Law 2367/1995), since it had transferred the ownership of 49 % of HSY to the employees but had not implemented the rest of the contract, namely requesting the payment of the purchase price from them.
Komisjon avastas üksnes menetluse algatamise järel, et Kreeka polnud rakendanud omaenese seadust (st seadust 2367/1995), andes töötajatele üle 49 % HSY omandiõigusest, kuid jättes lepingu muus osas ellu viimata, nimelt loobudes ostuhinna tasumise nõudmisest töötajatelt.
Conversely, in their letter of 31 March 2003, the Greek authorities had implicitly suggested that (part of) the employees had not paid (part of) the annual instalments as planned.
Vastupidiselt eeltoodule sisaldus Kreeka ametiasutuste 31. märtsi 2003. aasta kirjas kaudne vihje sellele, et töötajad (osa töötajatest) ei ole tasunud (osa) aastastest osamaksetest kavandatud viisil.
Commission’s letter of 27 April 2007 sent to Greece (question 3) and Commission’s letter of 23 August 2007 sent to HSY.
Komisjoni 27. aprilli 2007. aasta kiri Kreekale (küsimus 3) ja 23. augusti 2007. aasta kiri HSY-le.
Commission’s letter of 27 April 2007 sent to Greece (question 4) and Commission’s letter of 23 August 2007 sent to HSY.
Komisjoni 27. aprilli 2007. aasta kiri Kreekale (küsimus 4) ja 23. augusti 2007. aasta kiri HSY-le.
The latter letter was sent to Greece for comments on 13 November 2007, what offered the opportunity to Greece to comment a second time.
Viimatimainitud kiri saadeti Kreekale märkuste esitamiseks 13. novembril 2007. aastal, andes Kreekale teistkordselt võimaluse esitada märkusi.
Points 2.3.c and 2.4 of Greece’s letter of 29 June 2007, HSY’s letter of 9 October 2007, and Greece’s letters of 14 December 2007 and 15 February 2008.
Kreeka 29. juuni 2007. aasta kirja punktid 2.3.c ja 2.4, HSY 9. oktoobri 2007. aasta kiri ning Kreeka 14. detsembri 2007. aasta ja 15. veebruari 2008. aasta kirjad.
In respect of the repair of the KEYMAR in the first months of 2003, Greece claims that, since the reparation were much more sophisticated than in other cases, it is reasonable to suppose that the percentage of indirect hours was 25 % instead of 20 %.
Seoses KEYMARi remondiga 2003. aasta esimeste kuude vältel väidab Kreeka, et kuivõrd remonditööd olid muude juhtumitega võrreldes märksa keerukamad, on mõistlik eeldada, et vahetute tundide protsent oli mitte 20 %, vaid 25 %.
Paragraph 144 of Greece’s letter of 5 October 2006.
Kreeka 5. oktoobri 2006. aasta kirja lõige 144.
Covered by the obligation of professional secrecy.
Ametisaladuse alla kuuluv teave.
Commission’s letter of 27 April 2004 (question 2.2) to which Greece replied by letter of 29 June 2007.
Komisjoni 27. aprilli 2004. aasta kiri (küsimus 2.2), millele Kreeka vastas 29. juuni 2007. aasta kirjaga.
Most probably, this figure indicates how much a productive hour of HSY’s employees costs per hour for HSY in a given year.
Kõige tõenäolisemalt näitab antud väärtus ära HSY töötajate tootliku töötunni tunnihinna HSY jaoks vastaval aastal.
The number of productive hours performed by a worker is only a fraction of the number of hours paid by HSY to this worker.
Töötaja tootlike töötundide arv moodustab vaid murdosa vastava töötaja HSY poolt tasustatud tundide arvust.
This number depends on many factors, notably the structure and efficiency of the yard.
Kõnealune väärtus sõltub paljudest teguritest, muu hulgas laevatehase struktuurist ja tõhususest.
Conversely, the subcontractors are in competition with each others.
Alltöövõtjad aga konkureerivad omavahel.
Therefore, they have to be competitive and flexible.
Seetõttu peavad nad olema konkurentsivõimelised ja paindlikud.
They have limited fixed costs (i.e. permanent workers) and their costs have to be low.
Nende püsikulud (st alalised töötajad) on piiratud ja nende väljaminekud peavad olema väikesed.
Yards use subcontractors precisely because it is cheaper than hiring more labour themselves.
Laevatehased kasutavad alltöövõtjaid just sellepärast, et alltöövõtjate kasutamine on täiendava tööjõu palkamisest odavam.
Commission’s letter of 27 April 2004 (question 2.2.d) to which Greece replied by letter of 29 June 2007.
Komisjoni 27. aprilli 2004. aasta kiri (küsimus 2.2.d), millele Kreeka vastas 29. juuni 2007. aasta kirjaga.
Case T-296/97 Alitalia v Commission [2000] ECR II-3871, paragraphs 82 and 84.
Juhtum T-296/97 Alitalia vs. komisjon EKL [2000] II-3871, lõiked 82 ja 84.
In particular, ETVA can not, on the one hand, not implement the part of the September 1995 contract concerning the payment of the purchase price (i.e. not seeking to receive the corresponding annual payments) and, on the other hand, claim that on the basis of the same contract it was obliged to participate to the capital increases.
Muu hulgas ei saa ETVA ühelt poolt jätta jõustamata 1995. aasta septembri lepingu seda osa, mis käsitleb ostuhinna tasumist (st hoiduda meetmete rakendamisest vastavate aastamaksete kättesaamiseks) ja teiselt poolt väita, et ta oli sama lepingu alusel kohustatud osalema kapitali suurendamistes.
In other words, since ETVA and Greece had decided not to implement correctly major provisions of the contract, they can not at the same time selectively invoke other provisions of this contract to pretend that ETVA was contractually obliged to do certain things (i.e. participate in the capital increases).
Teisisõnu – et ETVA ja Kreeka otsustasid hoiduda lepingu oluliste tingimuste õigest jõustamisest, ei saa nad samal ajal valikuliselt tuua esile lepingu muid sätteid väitmaks, et ETVA oli lepinguliselt kohustatud teatud asju tegema (st osalema kapitali suurendamistes).
HSY’s employees participated in the capital increase.
HSY töötajad osalesid kapitali suurendamises.
However, they did not find themselves in the same situation as ETVA.
Samas aga ei olnud nende olukord võrreldav ETVA olukorraga.
Indeed, they had already breached the September 1995 contract as they were not paying the purchase price to ETVA.
Nad olid juba rikkunud 1995. aasta septembri lepingut, jättes ostuhinna ETVA-le tasumata.
Moreover, they were in a different situation than ETVA and than a market economy investor.
Lisaks oli nende olukord ETVA ja turumajandusliku investoriga võrreldes erinev.
Indeed, they were concerned by the preservation of their jobs, what incites them to invest in HSY, even if the expected financial return is insufficient to convince a market economy investor to invest.
Nad tundsid muret oma töökohtade säilimise pärast, mis innustas neid investeerima HSY-sse isegi juhul, kui eeldatav rahaline tasuvus oleks turumajandusliku investori jaoks olnud investeerimiseks ebapiisav.
Greece provided a copy of this law as Annex 10 of its letter of 5 October 2006.
Kreeka esitas kõnealuse seaduse koopia oma 5. oktoobri 2006. aasta kirja lisana 10.
It is not totally clear from Greece’s and HSY’s submissions (including the first Deloitte report) whether the premium amounted to 0,4 % annually, but paid on a quarterly basis, or amounted to 0,4 % per quarter.
Kreeka ja HSY esildistest (sh Deloitte’i aruandest) ei selgu üheselt, kas lisatasu suurus oli 0,4 % aastas, kuid see tasuti kvartalipõhiselt, või 0,4 % kvartalis.
While this is important in the framework of the recovery procedure, this does not change the conclusion in the present decision.
Ehkki oluline tagasinõudmismenetluse raames, ei muuda see otsuse lõppjäreldust.
This list was provided on pages 3–11 and 3–12 of the report, in the framework of the analysis of the GRD 10 billion loan that benefited from a State guaranteed granted on the basis of Law 2322/1995 (measure E14 of the present decision).
Loend esitati aruande lehekülgedel 3–11 ja 3–12, 10 miljardi Kreeka drahmi suuruse laenu, mida võimaldati riigigarantii seaduse 2322/1995 alusel (käesoleva otsuse meede E14), analüüsi raames.
The Commission has authorised aid free guarantee schemes for shipbuilding in Germany (OJ C 62, 11.3.2004, p. 3), the Netherlands (OJ C 228, 17.9.2005, p. 10), France (OJ C 259, 27.10.2006, p. 14) and Finland (OJ C 152, 6.7.2007, p. 6).
Komisjon on kinnitanud abi mittesisaldavad garantiiskeemid laevaehituse jaoks Saksamaal (ELT C 62, 11.3.2004, lk 3), Madalmaades (ELT C 228, 17.9.2005, lk 10), Prantsusmaal (ELT C 259, 27.10.2006, lk 14) ja Soomes (ELT C 152, 6.7.2007, lk 6).
The two latter schemes explicitly include guarantees on advance payments.
Kaks viimast skeemi hõlmavad otseselt ettemaksetele antavaid garantiisid.
Since the State owned 100 % of ETVA when the latter granted the down payments guarantees, the guarantee premium paid by HSY to ETVA was already a remuneration for the State.
Kuna ETVA oli sissemaksegarantiide andmise ajal 100 % riigi valduses, kujutas juba HSY poolt ETVA-le makstud garantiitasu endast tasu riigile.
The amendments were as follows:Programme Agreement 33a – SD 33a (Supply of 20 HA/A): the penalties were calculated up to 31.12.2002 and recorded in the amendments as established amounts.
Muudatused olid järgmised:Programmileping 33a – SD 33a (20 HA/A tarnimine): trahve arvestati kuni 31. detsembrini 2002 ja talletati muudatustes kindlate summadena.
It was agreed that those amounts should be paid in 10 instalments, with the first instalment being payable when the first vehicle was delivered and the other nine instalments being payable when each of the last nine electric trains was delivered.
Lepiti kokku, et vastavad summad kuuluvad maksmisele 10 osamaksega, esimene osamakse esimese sõiduki üleandmisel ja ülejäänud üheksa osamakset vastavalt iga üheksa ülejäänud tarne üleandmisel.
It was agreed that the evolution of the penalties would stop from 1.10.2003, provided that the consortia (Siemens AG, Siemens SA and HSY) supplied OSE with equivalent rolling stock.
Lepiti kokku, et trahvide juurdekasv peatub alates 1. oktoobrist 2003. aastal, tingimusel, et konsortsium (Siemens AG, Siemens SA ja HSY) tarnib OSE-le samaväärse veeremi.
The consortia met that condition only partially, and thus OSE calculated and claimed the penalty amounts for the entire period.Programme Agreement 39 – SD 39 (Supply of 24 electric locomotives): the penalties were calculated up to 31.12.2002 and recorded in the amendments as established amounts.
Konsortsium täitis antud tingimuse vaid osaliselt, mistõttu OSE arvestas kokku ja nõudis välja trahvisummad kogu perioodi eest.Programmileping 39 – SD 39 (24 elektriveduri tarnimine): trahve arvestati kuni 31. detsembrini 2002. aastal ja talletati muudatustes kindlate summadena.
It was agreed that those amounts should be paid in 10 instalments, the first instalment being payable when the first vehicle was delivered and the other nine instalments being payable when of each of the last nine deliveries was made.
Lepiti kokku, et vastavad summad kuuluvad maksmisele 10 osamaksega, esimene osamakse esimese sõiduki üleandmisel ja ülejäänud üheksa osamakset vastavalt iga üheksa ülejäänud tarne üleandmisel.
A penalty-free period was granted as an extension of the delivery time.
Tarneaja pikendusena võimaldati trahvivaba ajavahemik.
No provision was made with regard to equivalent rolling stock in the case of PA 39 SD 39, but the delivery timetable was amended.
PA 39 SD 39 korral ei kehtestatud sätteid samaväärse veeremi kohta, kuid tarnegraafikut muudeti.
OSE claimed the penalty clause amounts that had been established by 31.12.2002 and collected them from the consortia (Siemens AG, Siemens SA and HSY).Programme Agreement 35 – SD 35 (Supply of 29 rail buses): a penalty-free period was not granted, and therefore OSE claimed and collected the penalty clause amounts.
OSE nõudis konsortsiumilt (Siemens AG, Siemens SA ja HSY) sisse karistusklauslite põhjal määratletud summad 31. detsembri 2002 seisuga.Programmileping 35 – SD 35 (29 rööbasbussi tarnimine): trahvivaba perioodi ei võimaldatud, mistõttu OSE nõudis trahviklauslite põhjal määratletud summad sisse.
Default interest on the penalty amounts was charged and claimed for the period for which the amounts were not paid.
Trahvisummadelt arvestatud viivis nõuti välja ajavahemiku eest, mille vältel vastavaid summasid ei tasutud.
Up to the time of Greece’s letter of 5 October 2006, the sum of EUR 9932511,99 has been withheld and the sum of EUR 826556 remained to be withheld.
Kreeka 5. oktoobri 2006. aasta kirja seisuga oli kinni peetud 9932511,99 euro suurune summa ja kinnipidamist ootas veel 826556 euro suurune summa.
The consortium for the programme agreement consisted of HSY, Siemens AG and ABB Daimler-Benz Transportation (Bombardier Transportation from 1.5.2001).
Selle programmilepingu konsortsiumi kuulusid HSY, Siemens AG ja ABB Daimler-Benz Transportation (alates 1. maist 2001. aastal Bombardier Transportation).
The implementation percentages for the agreement were 22,06 % of the total final price paid for HSY and 77,94 % for the other companies.
Lepingu elluviimise protsendid nägid ette, et 22,06 % summaarsest lõpphinnast tasutakse HSY-le ja 77,94 % muudele ettevõtetele.
That agreement also provided for the configuration and installation of an automatic train protection and identification system in 50 multiple units.
Sama leping nägi lisaks ette automaatse rongide kaitse- ja tuvastussüsteemi konfigureerimise ning paigaldamise viiekümnesse mootorrongi.
Consequently, there was no ground to impose penalties and interest on account of this delay.
Eeltoodust tulenevalt puudus alus trahvide ja viiviste rakendamiseks kõnealuse viivituse tõttu.
It is not totally clear from the submission of Greece and HSY (including the first Deloitte report) whether the loan was initially denominated in drachma or in euro.
Kreeka ja HSY esildistest (sh Deloitte’i esimesest aruandest) ei selgu üheselt, kas laen oli algselt antud drahmides või eurodes.
Greece’s answer to the opening decision only gives amounts in Euro and indicates an interest rate based on 3 months Euribor.
Kreeka vastuses algatamisotsusele on osutatud vaid summad eurodes ja kolme kuu Euriboril põhinev intressimäär.
Conversely, the first Deloitte report indicates that the loan amounted to GRD 16,92 billion and the interest rate was based on Libor.
Samas osutab esimene Deloitte’i aruanne, et laenusummaks oli 16,92 miljardit drahmi ja intressimäär põhines Liboril.
This issue can be clarified in the framework of the recovery procedure.
Antud küsimusse saab selgust tuua tagasinõudmismenetluse raames.
In their letter of 21 June 2007, TKMS and GNSH submitted the second Deloitte report.
juuni 2007. aasta kirjas esitasid TKMS ja GNSH teise Deloitte’i aruande.
In the letters dated 21 October 2004 and 17 December 2004 in the case CP 71/02, the Greek authorities confirmed that HSY applied to receive operating aid of 9 % for the two ships, which was accepted by the competent Ministry.
oktoobri 2004. aasta ja 17. detsembri 2004. aasta kirjades juhtumis Case CP 71/02 kohta kinnitasid Kreeka ametiasutused, et HSY esitas taotluse tegevusabi saamiseks 9 % ulatuses kahe laeva jaoks, mille pädev ministeerium heaks kiitis.
The Greek authorities however confirmed that finally no aid was paid out since HSY did not complete the construction of the ships.
Samas kinnitasid Kreeka ametiasutused, et lõppkokkuvõttes abi väljamaksmist ei toimunud, sest HSY ei viinud laevade ehitamist lõpule.
The granting decisions were finally revoked.
Heakskiitvad otsused tühistati.
Measure 13(c) of the extension decision deals with this topic.
Antud teemat käsitleb laiendamisotsuse meede 13(c).
See footnote 127.
Vt allmärkus127.
The following press article suggests that the ship repair activity was not significantly disturbed: ‘Contracts — Hellenic declares business as usual after Athens earthquake’, Lloyd’s List International, 14 September 1999.
Järgnev ajaleheartikkel viitab sellele, et laevaremonditegevuses ei esinenud olulisi tõrkeid: „Contracts – Hellenic declares business as usual after Athens earthquake”, Lloyd’s List International, 14. september 1999.
The letter by which Greece made comments on the opening decision.
Kiri, millega Kreeka esitas märkused algatamisotsuse suhtes.
Figure from the letter of Greece dated 29 June 2007.
Arv pärineb Kreeka 29. juuni 2007. aasta kirjast.
On 19 May 1999, this credit line was converted from USD into EUR.
mail 1999. aastal arvestati see krediidiliin USA dollarilt eurole ümber.
As regards the possibility to collect money before the delivery of the products, the Commission refers to the document quoted in footnote 128, which is also referred to in footnote 123.
Seoses võimalusega raha sissenõudmiseks enne toodete üleandmist viitab komisjon allmärkuses 131 tsiteeritud dokumendile, millele viidatakse ka allmärkuses 123.
This due diligence report refers to a period after the reimbursement of the loans currently assessed.
See nõuetele vastavuse aruanne käsitleb ajavahemikku, mis järgneb antud hindamise objektiks olevate laenude tagasimaksmisele.
However, it is useful to illustrate that before the delivery of a product, nearly no money is collectible.
Samas on kõnealusest aruandest kasu näitena selle kohta, et raha sissenõudmine enne toote üleandmist on peaaegu võimatu.
This due diligence report shows in particular that on 31 December 2000, nearly no money was collectible from Strintzis, the Greek Navy, OSE and ISAP.
Muu hulgas osutab nõuetele vastavuse aruanne, et 31. detsembril 2000. aastal oli Strintziselt, Kreeka mereväelt, OSE-lt ja ISAPilt sissenõutav raha peaaegu olematu.
See Commission notice on the method for setting the reference and discount rates (OJ C 273, 9.9.1997, p. 3).
Vt komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise kohta (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3).
This balance sheet appears in the documents submitted by TKMS and GNSH, described in footnote 128 of the present decision.
Kõnealune bilanss kuulub TKMS-i ja GNSH esitatud dokumentide koosseisu, mida on kirjeldatud selle otsuse allmärkuses 128.
In the case of the submarines, the conditions put by the Greek State lead to the result that the first submarine will be entirely built in Kiel (Germany) while the two following ones will be assembled in HSY (see recital 44 of the present decision).
Allveelaevade korral viisid Kreeka riigi esitatud tingimused selleni, et esimene allveelaev ehitatakse täielikult Kielis (Saksamaa), samas kui kahe järgmise allveelaeva koostetööd teostatakse HSYs (vt selle otsuse põhjendus 44).
It would most likely have been cheaper and more efficient to produce all three submarines in Germany.
Suure tõenäosusega oleks kõigi kolme allveelaeva tootmine Saksamaal odavamaks ja tõhusamaks osutunud.
It would also have been more rationale not to include HSY, which was a firm in difficulty and in addition had no experience with submarines, within the consortium.
Samuti oleks mõistlikum olnud mitte kaasata konsortsiumi koosseisu HSYd, raskustes ettevõtet, millel lisaks puudusid kogemused allveelaevadega.
At a point in time, these funds must have been necessary to cover the costs generated by the execution of the military contracts concerned.
Teatud ajahetkel läks neid vahendeid ilmselt tarvis asjaomaste sõjaliste lepingute täideviimisega seoses tekkinud kulude katmiseks.
At that point in time, the funds were not available anymore to finance other activities of HSY.
Sel ajahetkel ei olnud kõnealused vahendid enam saadaval HSY muu tegevuse rahastamiseks.
In other words, at that point in time, a part of the advantage granted by the State was withdrawn.
Teisisõnu oli osa riigi poolt võimaldatud eelisest selleks ajahetkeks tagasi võetud.
The remaining advantage was that during the preceding quarters, the yard has had at its disposal the funds for free, whereas it could not have borrowed that money from banks.
Säilinud eeliseks oli asjaolu, et eelnevate kvartalite vältel olid laevatehase käsutuses tasuta rahalised vahendid, mille laenamine pankadelt oleks olnud võimatu.
Page 30 of the letter of 30 October 2006.
oktoobri 2006. aasta kirja lehekülg 30.
E.g. the very large debt waiver related to military activities was mentioned in decision C 10/94 but not assessed under State aid rules, the closure expenses related to military activities were mentioned in decision N 513/01 but not assessed under State aid rules, and the same was done with several measures in the extension decision.
Näiteks mainiti 15. juuli 1997. aasta otsuses C 10/94 väga suurt sõjaotstarbelise tegevusega seonduvat võlgade tühistamist, mida aga ei hinnatud riigiabi eeskirjade alusel; sõjaotstarbelise tegevusega seonduvaid sulgemiskulusid mainiti otsuses N 513/01, kuid ei hinnatud riigiabi eeskirjade alusel, ning sama peab paika mitme meetme korral laiendamisotsuses.
For instance, the invitation to submit binding offers for the acquisition of shares of Hellenic Shipyards S.A. dated 2 July 2001 indicates that ‘It is stipulated that in the event that a fine is imposed pursuant to a potential breach of EC regulations regarding State aid, the highest bidder will not be responsible for the payment of such fine.
Näiteks osutab 2. juuli 2001. aasta kutse siduvate pakkumiste esitamiseks Hellenic Shipyards S.A. aktsiate omandamise eesmärgil: „käesolevaga sätestatakse, et juhul, kui riigiabiga seonduvate ELi õigusaktide võimaliku rikkumise eest peaks määratama trahv, ei ole parima pakkumise tegija taolise trahvi tasumise eest vastutav.
This assurance will take precedence over the transfer of the Shares’.
Antud kinnitus on ülimuslik aktsiate ülemineku suhtes.”
The minutes of the meeting held on 14 September 2001, which were signed by the parties, indicates that ‘It is agreed that EU-clearance will be a condition precedent to the closing of the contract subsequent to its signature.
septembril 2001. aastal peetud kohtumise protokoll, mille osapooled allkirjastasid, osutab: „[o]n kokku lepitud, et ELi nõusolek on tingimuseks, mis eelneb lepingu sõlmimisele selle allkirjastamise järel.
Alternatively, in the event that such a decision is delayed by the EU […] or it is not satisfactory, the parties agreed that ETBAbank will undertake the obligation to provide a guarantee to HDW-Ferrostaal in relation to any outstanding issues related to EU, regarding past and present state subsidies, if any, related to HSY’.
Alternatiivselt, kui EL vastava otsuse vastuvõtmisega viivitab […] või kui see ei ole rahuldav, on pooled kokku leppinud selles, et ETVA pank võtab endale kohustuse anda HDW-Ferrostaalile garantii ükskõik milliste ELiga seonduvate lahendamata küsimuste suhtes, mis puudutavad võimalikke HSY-ga seonduvaid varasemaid ja praeguseid riigitoetusi.”