natgillin/translations-raw huggingface dataset:
sailing between the port and the extraction site;
sõitmine sadama ja süvenduskoha vahel;
sailing between the place of extraction and the place where the extracted materials are to be unloaded, including the unloading itself;
sõitmine süvenduskoha ja kaevandatud pinnase lossimise koha vahel, sealhulgas lossimine ise;
sailing between the place of unloading and the port;
sõitmine lossimiskoha ja sadama vahel;
sailing at and between places of extraction;
sõitmine süvenduskohal ja süvenduskohtade vahel;
sailing to provide assistance at the request of public authorities in connection with clearing up after oil spills etc.
sõitmine valitsusasutuste nõudel abi andmiseks seoses õlireostuse likvideerimisega jne.
Under the current Danish law, sand dredgers cannot be registered in the DIS register.
Kehtivate Taani õigusaktide alusel ei saa liivabagereid DIS-registris registreerida.
Sand dredgers therefore cannot meet the basic conditions for applying for the DIS regime.
Seepärast ei vasta liivabagerid DIS-korra kohaldamise põhitingimustele.
Since, in addition, sand dredgers are to a certain extent used for, e.g. construction work in territorial waters – Denmark has found it difficult to include sand dredgers in the general net wages scheme.
Kuna liivabagereid kasutatakse teataval määral ka näiteks ehitustöödel territoriaalvetes, on Taanil keeruline kaasata liivabagereid üldisesse netopalga kavasse.
Instead, Denmark decided to tax persons working on board sand dredgers according to the taxation general rules and subsequently to refund the tax to the vessel owners once the conditions for this are met.
Selle asemel otsustas Taani maksustada liivabageritel töötavaid isikuid vastavalt üldistele maksustamiseeskirjadele ning seejärel tagastada laevaomanikele maksusumma, kui vajalikud tingimused on täidetud.
So dredging is indirectly covered by the DIS regime and benefits from the same advantages as those benefiting maritime transport companies operating vessels registered in the DIS register.
Seega hõlmab DIS-kord kaudselt süvendustöid ja nendele laienevad samad eelised, mis DIS-registris registreeritud laevu käitavatele mereveoettevõtetele.
Description of the existing DIS regime
Kehtiva DIS-korra kirjeldus
The DIS regime was described in the aforementioned Commission decision of 10 July 2007 [11].
DIS-korda on kirjeldatud komisjoni eespool osutatud 10. juuli 2007. aasta otsuses [11].
The existing regime consists of an exemption – for ship-owners — from the payment of social contributions and income tax of their seafarers working on board ships registered in the Dansk Internationalt Skibsregister, the Danish International Register of Shipping (hereinafter referred to as the DIS register) when the ships are used for the commercial transport of passengers or goods.
Kehtiva korraga vabastatakse reederid selliste meremeeste suhtes kohaldatavate sotsiaalkindlustusmaksete ja tulumaksu maksmisest, kes töötavad laevadel, mis on registreeritud Taani rahvusvahelises laevaregistris (Dansk Internationalt Skibsregister, edaspidi „DIS-register”), kui laevu kasutatakse reisijate või kaupade äriliseks veoks.
It is a condition that the tax exemption is taken into account when the wages are set.
Korra tingimuseks on, et maksuvabastus võetakse arvesse palkade määramisel.
The tax benefit thus accrues to the shipping company and not to the individual seafarers.
Seega tekib maksusoodustus laevafirmale, mitte aga üksikutele meremeestele.
The DIS regime was nevertheless approved by the Commission on 13 November 2002.
novembril 2002. aastal kiitis komisjon DIS-korra heaks.
Denmark also applies at present one other scheme in favour of maritime transport operators: the tonnage tax scheme [12].
Taani rakendab praegu veel ühte mereveoettevõtteid soodustavat kava – tonnaažimahutavuse alusel maksustamise korda [12].
The entire budget of the DIS regime is around DKK 600 million.
DIS-korra kogueelarve on umbes 600 miljonit Taani krooni.
REASONS FOR OPENING THE INVESTIGATION PROCEDURE
UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
Doubts about the compatibility of the measures concerning cable laying
Kahtlused seoses kaabli paigaldamise tööde suhtes kohaldatavate meetmete kokkusobivusega
In its opening decision, the Commission considered that it should examine the potential economic effects that the extension in question may have on the sector concerned.
Otsuses uurimismenetluse algatamise kohta leidis komisjon, et ta peaks analüüsima kõnealuse laienduse võimalikku majanduslikku mõju asjaomasele sektorile.
The sector concerned is the laying of telecom or energy cables on the sea bed and the repairing of existing cables on the sea bed.
Asjaomane sektor on side- ja energiakaablite paigaldamine mere põhja ja mere põhjas olevate kaablite parandamine.
The Commission considered it impossible to divide a given maritime voyage into a part falling under the notion of maritime transport and a part excluded thereof.
Komisjoni arvates ei ole võimalik jagada ühte konkreetset merereisi osadeks, millest üks vastab mereveo tähendusele ja teine mitte.
It supported rather the view that it is necessary for all kinds of maritime activities, to undertake a global assessment in order to conclude whether or not a voyage at sea examined falls entirely within the notion of maritime transport.
Pigem on ta arvamusel, et on vaja hinnata üldiselt kõiki merendusalaseid tegevusi, et jõuda seisukohale, kas uuritavat merereisi saab täielikult käsitada mereveona.
As a consequence, the Commission expressed in the decision for formal opening of the procedure the opinion that the laying of cables at sea might not be construed as the superposition of a maritime transport service and of the effective laying of cables at sea.
Seepärast väljendas komisjon otsuses uurimismenetluse algatamise kohta seisukohta, et kaabli paigaldamist mere põhja ei saa käsitada mereveoteenuse ja kaabli paigaldamise töö kattumisena.
Cable-laying vessels do not usually transport cable drums from one port to another port or from one port to an off-shore installation, this being the definition of maritime transport set up in Council Regulations (EEC) No 4055/86 of 22 December 1986 applying the principle of freedom to provide services to maritime transport between Member States and between Member States and third countries [13] and (EEC) No 3577/92 of 7 December 1992 applying the principle of freedom to provide services to maritime transport within Member States (maritime cabotage) [14].
Kaabli paigaldamise töid tegevad laevad ei transpordi tavaliselt kaablirulle ühest sadamast teise või sadamast avamererajatisteni. See kuulub mereveo määratluse alla, mis on sätestatud nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määruses (EMÜ) nr 4055/86 (teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos) [13] ja nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 3577/92 (teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž)) [14].
Instead cable-layers lay cables, at the request of a client, from a determined point located on a coast to a determined point located on another coast.
Selle asemel paigaldavad kaabli paigaldamise töid tegevad laevad kliendi tellimusel kaableid ranniku ühest määratud punktist teise ranniku määratud punkti.
Therefore, cable-laying vessels do not appear to deliver straightforward maritime transport services, within the meaning of these EC Regulations, that is to say the carriage of goods by sea between any port of a Member State and any port or off-shore installation of another Member State.
Seepärast ei osuta kaabli paigaldamise töid tegevad laevad otseselt mereveoteenuseid EÜ määruste tähenduses, st nad ei teosta kaupade merevedu ühe liikmesriigi sadamast teise liikmesriigi sadama või avamererajatiseni.
Even if such vessels may occasionally transport goods by sea, as provided for in the Regulations (EEC) No 4055/86 and (EEC) No 3577/92, this activity corresponding to the definition of maritime transport appears to be merely ancillary to their main activity which consists in laying cables.
Isegi kui sellised laevad teostavad juhuslikult kaupade merevedu, nagu on sätestatud määrustes (EMÜ) nr 4055/86 ja (EMÜ) nr 3577/92, on selline mereveo määratlusele vastav tegevus üksnes nende põhitegevuse ehk kaablite paigalduse kõrvaltegevuseks.
In addition, the Commission noted at that stage that it was not yet proven that cable-laying companies established within the Community suffered from the same competitive constraints as those of maritime transport operators on the world market.
Lisaks märkis komisjon selles etapis, et ei ole veel tõestatud, kas ühenduses asutatud kaabli paigaldamise töid tegevad ettevõtjad kannatavad samade konkurentsipiirangute all nagu mereveoettevõtjad maailmaturul.
According to the Commission, it is not clear whether Community cable-layers face a competition, exerted by flags of convenience, of the same intensity as that characterizing maritime transport.
Komisjoni arvates ei ole selge, kas kaabli paigaldamise töid tegevad ühenduse ettevõtjad peavad võitlema samasuguse mugavuslipu kasutamisest tingitud konkurentsiga, mis on tüüpiline mereveo puhul.
The Commission thus considered in its opening decision that cable-laying might not be considered to constitute maritime transport and consequently might not be eligible for State aid to maritime transport within the meaning of the Community guidelines on State aid to maritime transport (hereinafter the Guidelines) [15].
Seega leidis komisjon oma otsuses uurimismenetluse algatamise kohta, et kaabli paigaldamise töid ei saa käsitada mereveona ja see ei vasta mereveole antava riigiabi tingimustele mereveole antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „suunised”) [15] tähenduses.
Doubts about the compatibility of the measures concerning dredging
Kahtlused seoses süvendustööde suhtes kohaldatavate meetmete kokkusobivusega
The opening decision set out that the Commission had serious doubts as to whether all dredging activities covered by the scheme constitute maritime transport within the meaning of the Guidelines.
Otsuses uurimismenetluse algatamise kohta on märgitud, et komisjonil on tõsised kahtlused, kas kõik kavaga hõlmatud süvendustööd on käsitatavad mereveona suuniste tähenduses.
The Commission thus considered that not all of these dredging activities might be eligible for State aid to maritime transport.
Seega leidis komisjon, et mitte kõik kõnealused süvendustööd ei vasta mereveole antava riigiabi tingimustele.
COMMENTS FROM DENMARK ON THE DECISION OPENING THE INVESTIGATION
TAANI MÄRKUSED UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA
Comments with respect to cable-laying
Märkused kaabli paigaldamise tööde kohta
With regard to cable-laying vessels, Denmark emphasises that the Commission services, in a letter dated 11 August 2006 [16], assured Denmark that cable-laying vessels could be covered by the State aid measures at stake provided that the requirement of 50 % maritime transport was fulfilled.
Seoses kaabli paigaldamise töid tegevate laevadega rõhutas Taani, et komisjoni talitused kinnitasid oma 11. augusti 2006. aasta kirjas [16] Taanile, et kaabli paigaldamise töid tegevate laevade suhtes võib kohaldada asjaomaseid riigiabi meetmeid tingimusel, et on täidetud 50protsendilise mereveo osakaalu nõue.
According to Denmark, the Commission stated that cable-laying activities could be equated with maritime transport with respect to that part of the activities involving the transport of cable drums from the port of loading to the location on the high sea where cable-laying was to start, implying that the ratio of maritime activities on all activities should be calculated on the basis of the distance the vessel sails without laying a cable.
Taani väitel teatas komisjon, et kaabli paigaldamise töid võib võrdsustada mereveoga tegevuse osas, mis on seotud kaablirullide transpordiga laadimissadamast avamere asukohta, kus kaabli paigaldamise töid alustatakse, eeldades, et kogu tegevuses võib merendusalaste tegevuste osakaalu arvutada vastavalt laeva läbitud vahemaale, mille vältel laev sõidab kaableid paigaldamata.
In addition, Denmark underlines that it has not understood why the Commission in its letter dated 10 July 2007 is of the view that cable-laying cannot be a combination of maritime transport and other activities and maintains that this view is contrary to the letter of the Commission services dated 11 August 2006.
Lisaks selle rõhutab Taani, et ta ei saa aru, miks avaldab komisjon oma 10. juuli 2007. aasta kirjas seisukohta, mille kohaselt kaablite paigaldamise töid ei saa käsitada mereveo ja muude tegevuste kombinatsioonina, ning kinnitab, et see seisukoht on vastuolus komisjoni talituste 11. augusti 2006. aasta kirjaga.
Comments with respect to dredging
Märkused süvendustööde kohta
According to Denmark, the Guidelines make is possible to divide the overall activity of dredgers into maritime transport and other activities.
Taani väitel on suuniste alusel võimalik jaotada kogu bagerite tegevus mereveoks ja muudeks tegevusteks.
Therefore Denmark does not understand why a similar division cannot be made for cable-laying vessels.
Seepärast ei saa Taani aru, miks ei saa samasugust jaotust kohaldada kaabli paigaldamise töid tegevate laevade suhtes.
Denmark is of the opinion that the judgment in question is irrelevant to the application of the Guidelines to cable-laying vessels.
Taani on arvamusel, et kõnealune kohtuotsus on ebaoluline seoses suuniste kohaldamisega kaabli paigaldamise töid tegevate laevade suhtes.
The Danish authorities mention that the Guidelines deal not only with maritime transport as defined in Regulations (EEC) No 4055/86 and (EEC) No 3577/92 but, ‘[…] also, in specific parts, relate to towage and dredging’.
Taani ametiasutused märgivad, et suunistes ei käsitleta mitte üksnes merevedu määruste (EMÜ) nr 4055/86 ja (EMÜ) nr 3577/92 tähenduses, vaid „[…] selle konkreetsed osad on seotud ka pukseerimise ja süvendustöödega”.
According to the Guidelines at least 50 % of all activities constitute maritime transport which, for dredgers, is defined in the Guidelines, according to the Danish authorities, as ‘[…] transport at sea of extracted materials […]’.
Suuniste kohaselt peab vähemalt 50 % kõigist tegevustest moodustama merevedu, mis bagerite puhul on Taani ametiasutuste väitel suunistes määratletud „[…] eraldatud pinnase transpordina merel […]”.
According to the Danish authorities, the Guidelines should be interpreted as qualifying the transport at sea of extracted materials as maritime transport.
Taani ametiasutuste arvates tuleks suuniseid tõlgendada nii, et eraldatud pinnase transport merel vastab mereveo määratlusele.
Denmark also disputes the initiative of the Commission to unilaterally extend the scope of an investigation procedure to cover areas that are not included in the notification which is the subject of the investigation as the Commission seems to be carrying out [17].
Taani vaidlustab ka komisjoni algatuse laiendada ühepoolselt uurimismenetluse ulatust valdkondadele, mida ei hõlma komisjoni tehtava uuringu aluseks olev teatis [17].
According to Denmark, there is no provision in Chapter II of the State Aid Procedure Regulation on notified aid allowing the Commission to include already existing State aid measures in the investigation.
Taani väitel ei ole riigiabi menetluse määruse II peatükis teatatud abi kohta sellist sätet, mis võimaldaks komisjonil kaasata uurimisse juba olemasolevaid riigiabi meetmeid.
If the Commission wishes to investigate existing State aid measures it should, according to Denmark, do so under Chapter V on procedure regarding existing aid schemes of the said Regulation.
Kui komisjon soovib uurida olemasolevaid riigiabi meetmeid, peab ta Taani arvates tegema seda osutatud määruse V peatüki alusel, milles käsitletakse olemasolevate abikavadega seotud menetlusi.
Denmark states that it notified the amendments on 21 January 2005 in the form of two bills which the Government had put before Parliament on 12 January 2005 (Bill on taxation of seafarers and Bill amending the tonnage tax Act).
Taani väidab, et ta teatas 21. jaanuaril 2005. aastal muudatustest, mis tehti kahe eelnõuga, mille valitsus esitas parlamendile 12. jaanuaril 2005. aastal (eelnõu meremeeste maksustamise kohta ja eelnõu tonnaažimahutavuse alusel maksustamise seaduse muutmise kohta).
According to Denmark, the two bills in question could be regarded as approved by the Commission for the two following reasons:
Taani väitel võib eeldada, et need kaks eelnõud on komisjoni poolt heaks kiidetud, järgmisel kahel põhjusel:
firstly because, as alleged by the Danish authorities, the Commission did not react to the letter of 21 January 2005 from the Permanent Representation within the deadline set up by the State Aid Procedure Regulation,
esiteks ei vastanud komisjon Taani ametiasutuste väitel alalise esinduse 21. jaanuari 2005. aasta kirjale riigiabi menetluse määruses sätestatud tähtaja jooksul;
secondly, the Commission services subsequently confirmed that the amendments complied with the Guidelines.
teiseks kinnitasid komisjoni talitused hiljem, et muudatused on suunistega vastavuses.
Therefore Denmark alleges that the Act on taxation of seafarers in its version of spring 2005 is an approved State aid measure under EU law.
Seepärast väidab Taani, et meremeeste maksustamise seaduse 2005. aasta kevadel vastu võetud versioon on käsitatav heakskiidetud riigiabimeetmena ELi õiguse alusel.
Therefore Denmark concludes that the investigation procedure can only cover the allegedly sole notified measure, i.e. the possible inclusion of seafarers on board cable-laying vessels in the DIS scheme.
Seepärast on Taani jõudnud järeldusele, et uurimismenetlus võib hõlmata üksnes väidetavalt ainukest teatatud meedet, st DIS-kava võimalikku kohaldamist kaablite paigaldamise töid tegevatel laevadel töötavate meremeeste suhtes.
In relation to dredging vessels, the Danish government indicates that on 13 December 2006 it adopted the Act amending the Act on the taxation of seafarers.
Seoses süvendustöid tegevate laevadega märgib Taani valitsus, et 13. detsembril 2006. aastal võttis ta vastu meremeeste maksustamise seaduse muutmise seaduse.
The amendment to the Act on taxation of seafarers in question was notified on 15 January 2007.
Meremeeste maksustamise seaduse muutmise seadusest teavitati 15. jaanuaril 2007. aastal.
Denmark considers the transport at deep sea of extracted materials to be maritime transport for the purpose of the Guidelines.
Taani leiab, et eraldatud pinnase transport süvamerel on käsitatav mereveona suuniste tähenduses.
Dredgers are therefore covered by the Guidelines regardless of the content of Regulations (EEC) No 4055/86 and (EEC) No 3577/92 where the dredgers are carrying out maritime transport (defined, according to Denmark, as ‘transport at sea of extracted material’) for at least 50 % of their operational time.
Seega hõlmavad suunised olenemata määruste (EMÜ) nr 4055/86 ja (EMÜ) nr 3577/92 sisust bagereid, kui nende tegevus seisneb mereveos (mida Taani määratleb „eraldatud pinnase transpordina merel”) vähemalt 50 % ulatuses nende tööajast.
The Danish authorities add that activities in ‘limited maritime traffic’ are not covered by the Danish State aid schemes.
Taani ametiasutused lisavad, et Taani riigiabikavad ei hõlma „piiratud mereliiklusega” seotud tegevusi.
‘Limited maritime traffic’ is understood to be activities in ports and fjords, for example.
„Piiratud mereliikluse” all mõeldakse näiteks tegevusi sadamates ja fjordides.
Excavation or dredging work in and around ports and fjords therefore always falls outside the scope of the DIS regime.
Kaeve- või süvendustööd sadamates ja fjordides või nende ümbruses jäävad seepärast alati välja DIS-korra reguleerimisalast.
The same applies to cases where a vessel is lying stationary.
Sama kehtib juhtudel, kui laev seisab püsivalt paigal.
The Danish authorities explain that, in practice, excavation and dredging work are (most) often carried out using bucket-chain dredgers which do not have their own engines and so fall outside the scope of the DIS regime for that reason too.
Taani ametiasutused selgitavad, et praktikas tehakse kaeve- või süvendustöid enamasti paljukopaliste bageritega, millel puudub oma mootor ja mis seepärast jäävad välja DIS-korra reguleerimisalast.
Vessels with their own motive power can be covered.
Kord hõlmab laevu, millel on oma liikumapanev jõud.
However vessels employed on contracting activities at sea are also excluded from the DIS regime.
Kuid DIS-korra reguleerimisalast jäävad välja ka laevad, mida kasutatakse tellimustöödeks merel.
Contracting activities are understood to mean the construction and repair of ports, moles, bridges, oil rigs, wind farms and other installations at sea.
Tellimustöödena käsitatakse sadamate, muulide, sildade, naftapuurplatvormide, tuuleparkide ja muude mererajatiste ehitust ning remonti.
OBSERVATIONS EXPRESSED BY INTERESTED PARTIES
HUVITATUD ISIKUTE ESITATUD MÄRKUSED
European Dredging Association, hereinafter (EUDA)
Euroopa Süvendustööde Assotsiatsioon (edaspidi „EUDA”)
firstly, EUDA supports the view that the maritime cluster of the European dredging industry should be able to benefit from State aid under the Guidelines in all cases where it is confronted with competition from third countries’ vessels,
esiteks toetab EUDA seisukohta, et Euroopa süvendustööde merendusklaster peaks saama riigiabi vastavalt suunistele kõigil juhtudel, kui ta peab konkureerima kolmandate riikide laevadega;
secondly, EUDA thinks that State aid approved by the Commission on the basis of the Guidelines should not impose any unduly administrative burdens on the maritime cluster of the European dredging industry.
teiseks arvab EUDA, et komisjoni poolt vastavalt suunistele heaks kiidetud riigiabi ei tohiks kaasa tuua liigset halduskoormust Euroopa süvendustööde merendusklastrile.
European Community Shipowners’ Association (ECSA)
Euroopa Ühenduse Reederite Ühing (ECSA)
ECSA considers that the approach of the Commission is very theoretical and does not take into account the objectives and the contents of the Guidelines.
ECSA leiab, et komisjoni lähenemisviis on väga teoreetiline ja selles ei võeta arvesse suuniste eesmärke ja sisu.
According to ECSA, it is already a precondition in the Guidelines that a substantial part of dredging activity consists of maritime transport.
ECSA väitel on juba suuniste eeltingimuseks, et merevedu moodustab süvendustööde olulise osa.
ECSA holds that dredgers and cable-layers transport respectively extracted materials and cables from point A to point B. In this respect the loading and unloading point would be irrelevant according to ECSA.
ECSA arvates transpordivad bagerid ja kaablipaigaldajad vastavalt eraldatud pinnast ja kaablit punktist A punkti B. Selles osas ei oleks peale- ja mahalaadimispunktid ECSA arvates olulised.
ECSA emphasises that the coverage of the transport activities of dredgers and cable-layers by the Guidelines is fully in accordance with the objectives of the Guidelines since these specialised vessels also operate in a global market with fierce global competition and within a global labour market.
ECSA rõhutab, et bagerite ja kaablipaigaldajate transpordialase tegevuse hõlmamine suunistega on täielikult kooskõlas suuniste eesmärkidega, sest need eriotstarbelised laevad tegutsevad ka tiheda konkurentsiga maailmaturul ja rahvusvahelisel tööturul.
Chamber of British Shipping
Briti Laevanduskoda
The Chamber of British Shipping underlines that the Guidelines acknowledges that eligible and non-eligible activities of dredgers could indeed be carried out by the same ship and must in consequence be differentiated.
Briti Laevanduskoda rõhutab, et suunistes on tunnistatud, et sama laev võib tõepoolest teostada bagerite abikõlblikke ja mitteabikõlblikke tegevusi ja seega tuleb neid eristada.
Therefore the Chamber of British Shipping expresses concerns at the statement that ‘the Commission considers it impossible to divide a given activity into a part falling under the notion of maritime transport and a part excluded thereof’.
Seepärast väljendab Briti Laevanduskoda muret seoses avaldusega, et „komisjoni arvates ei ole võimalik jagada kõnealust tegevust osaks, mis vastab mereveo tähendusele, ja osaks, mis ei vasta sellele”.