natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Alpharma (Belgium) BVBA has submitted an application under Article 13(3) of Regulation (EC) No 1831/2003 proposing to change the name of the holder of the authorisation as regards Commission Regulations (EC) No 2430/1999 [2], (EC) No 2380/2001 [3] and (EC) No 1289/2004 [4].
Alpharma (Belgium) BVBA on esitanud vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 13 lõikele 3 taotluse muuta loa omaniku nime komisjoni määruste (EÜ) nr 2430/1999, [2] (EÜ) nr 2380/2001 [3] ja (EÜ) nr 1289/2004 [4] osas.
The authorisations are linked to the holder of the authorisation.
Load on seotud loa omanikuga.
In the case of the additives robenidine hydrochloride 66 g/kg (Cycostat 66G) and maduramicin ammonium alpha 1 g/100g (Cygro 1 %) listed in Annex I to Regulation (EC) No 2430/1999 the holder of the authorisation is Roche Vitamins Europe Ltd.
Määruse (EÜ) nr 2430/1999 I lisas loetletud söödalisandite robenidiinhüdrokloriid 66 g/kg (Cycostat 66G) ja maduramütsiinammoonium alfa 1 g/100 g (Cygro 1 %) puhul on loa omanik Roche Vitamins Europe Ltd.
In the case of additives maduramicin ammonium alpha 1 g/100g (Cygro 1 %) listed in the Annex to Regulation (EC) No 2380/2001 and decoquinate 60,6 g/kg (Deccox) listed in the Annex to Regulation (EC) No 1289/2004 the holder of the authorisation is Alpharma AS.
Määruse (EÜ) nr 2380/2001 lisas loetletud maduramütsiinammoonium alfa 1 g/100 g (Cygro 1 %) ja määruse (EÜ) nr 1289/2004 lisas loetletud dekokvinaadi 60,6 g/kg (Deccox) puhul on loa omanik Alpharma AS.
The applicant claims that Alpharma (Belgium) BVBA is the legal successor of the holders of the authorisations referred to in recitals 2 and 3.
Taotleja väidab, et Alpharma (Belgium) BVBA on põhjendustes 2 ja 3 osutatud lubade omanike õigusjärglane.
With the application Alpharma (Belgium) BVBA has submitted appropriate documents showing that the marketing rights for those additives have been transferred to Alpharma (Belgium) BVBA together with additional supporting documents from the original holders as named in those authorisations.
Koos taotlusega on Alpharma (Belgium) BVBA esitanud asjakohased dokumendid, mis näitavad, et kõnealuste söödalisandite turustamise õigused on kantud üle Alpharma (Belgium) BVBA-le, ning lisaks tõendavad dokumendid kõnealustes lubades nimetatud algsetelt omanikelt.
To allow the applicant to exploit its marketing rights under the name of Alpharma (Belgium) BVBA, it is necessary to change the terms of the authorisations.
Et taotleja saaks kasutada oma turustamisõigusi Alpharma (Belgium) BVBA nime all, on vaja muuta lubade tingimusi.
Regulations (EC) No 2430/1999, (EC) No 2380/2001 and (EC) No 1289/2004 should therefore be amended accordingly.
Määruseid (EÜ) nr 2430/1999, (EÜ) nr 2380/2001 ja (EÜ) nr 1289/2004 tuleks seetõttu vastavalt muuta.
In Annex I to Regulation (EC) No 2430/1999, in column 2 of the entry for E758 and E770, the words ‘Roche Vitamins Europe Ltd’ are replaced by the words ‘Alpharma (Belgium) BVBA’.
Määruse (EÜ) nr 2430/1999 I lisas kirjete E 758 ja E 770 veerus nr 2 asendatakse sõnad „Roche Vitamins Europe Ltd” sõnadega „Alpharma (Belgium) BVBA”.
In the Annex to Regulation (EC) No 2380/2001, in column 2 of the entry for E770, the words ‘Alpharma AS’ are replaced by the words ‘Alpharma (Belgium) BVBA’.
Määruse (EÜ) nr 2380/2001 lisas kirje E 770 veerus nr 2 asendatakse sõnad „Alpharma AS” sõnadega „Alpharma (Belgium) BVBA”.
In the Annex to Regulation (EC) No 1289/2004, in column 2 of the entry for E756, the words ‘Alpharma AS’ are replaced by the words ‘Alpharma (Belgium) BVBA’.
Määruse (EÜ) nr 1289/200 lisas kirje E 756 veerus nr 2 asendatakse sõnad „Alpharma AS” sõnadega „Alpharma (Belgium) BVBA”.
Existing stocks which are in conformity with the provisions applicable before the entry into force of this Regulation may continue to be placed on the market and used until 30 September 2008.
Olemasolevaid varusid, mis vastavad enne käesoleva määruse jõustumist kohaldatavatele sätetele, võib turustada ja kasutada kuni 30. septembrini 2008.
Regulation as last amended by Regulation (EC) No 1519/2007 (OJ L 335, 20.12.2007, p. 15).
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1519/2007 (ELT L 335, 20.12.2007, lk 15).
OJ L 321, 6.12.2001, p. 18.
EÜT L 321, 6.12.2001, lk 18.
Commission Regulation (EC) No 553/2008
Komisjoni määrus (EÜ) nr 553/2008,
Regulation (EC) No 999/2001 lays down rules for the monitoring of transmissible spongiform encephalopathies in bovine, ovine and caprine animals and for eradication measures to be carried out following confirmation of a transmissible spongiform encephalopathy (TSE) in ovine and caprine animals.
Määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatakse eeskirjad transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimiseks veistel, lammastel ja kitsedel ning likvideerimismeetmete võtmiseks pärast transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) kinnitamist lammastel ja kitsedel.
Annex VII to Regulation (EC) No 999/2001 lays down the eradication measures to be carried out following confirmation of an outbreak of TSE in ovine and caprine animals.
Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas on sätestatud likvideerimismeetmed, mida tuleb rakendada, kui lammaste ja kitsede transmissiivne spongioosne entsefalopaatia (TSE) on leidnud kinnitust.
Although TSE has been known to be present in ovine and caprine animals for over two hundred years, there is no evidence of any relationship between outbreaks of TSE in those animals and outbreaks of TSE in humans.
Kuigi üle kahesaja aasta on juba teada, et lammastel ja kitsedel esineb spongioosset entsefalopaatiat, ei ole leitud tõendeid nimetatud loomadel esinevate TSE-puhangute ja inimestel esinevate TSE-puhangute vahel.
Nevertheless, in 2000 the Commission introduced a comprehensive set of measures for the monitoring, prevention, control and eradication of TSE in ovine and caprine animals, on the basis of the limited scientific knowledge available at that time, and in order to ensure that sourcing from ovine and caprine animals’ materials is as safe as possible.
Sellegipoolest võttis komisjon 2000. aastal kasutusele laiaulatusliku tolleaegsetel piiratud teaduslikel andmetel põhinevate meetmete kogumi lammastel ja kitsedel esineva TSE jälgimiseks, ärahoidmiseks, kontrollimiseks ja likvideerimiseks ning selleks, et muuta lammastelt ja kitsedelt materjali võtmine nii ohutuks kui võimalik.
Those measures are aimed at gathering as much data as possible on the prevalence of TSE other than bovine spongiform encephalopathy (BSE) in ovine and caprine animals, and on possible links with BSE and transmissibility to humans.
Meetmete eesmärk on koguda võimalikult palju andmeid veiste spongioossest entsefalopaatiast (BSE) erinevate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate kohta lammastel ja kitsedel ning võimalikest seostest BSEga ning ülekandumisest inimestele.
The measures are also aimed at reducing as much as possible the occurrence of TSE.
Meetmete eesmärk on vähendada TSE esinemist nii palju kui võimalik.
The measures include the removal of specified risk materials, an extensive active monitoring programme, measures applicable to flocks infected with TSE and voluntary breeding schemes to increase resistance to TSE in the ovine population.
Meetmete hulka kuulub määratletud riskiteguriga materjali kõrvaldamine, aktiivne ekstensiivse seire kava, TSEsse nakatunud karjade suhtes rakendatavad meetmed ja vabatahtlik aretustöö lammaste populatsiooni TSE suhtes vastupidavamaks muutmiseks.
Since the introduction of such measures and with the information obtained from active surveillance programmes carried out in the Member States, no epidemiological link has ever been established between TSE, other than BSE, in ovine and caprine animals and TSE in humans.
Pärast nimetatud meetmete kasutuselevõtmist ja arvestades liikmesriikide aktiivsetest järelevalveprogrammidest saadud andmeid, ei ole tuvastatud epidemioloogilist seost lammastel ja kitsedel esinevate TSEde, välja arvatud BSE, ja inimestel esineva TSE vahel.
Article 7 of Regulation (EC) No 178/2002 of the European Parliament and of the Council of 28 January 2002 laying down the general principles and requirements of food law, establishing the European Food Safety Authority and laying down procedures in matters of food safety [2] provides that in specific circumstances where, following an assessment of available information, the possibility of harmful effects on health is identified but scientific uncertainty persists, provisional risk management measures necessary to ensure a high level of health protection may be adopted, pending further scientific information for a more comprehensive risk assessment.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) [2] artiklis 7 on sätestatud, et konkreetsetes olukordades, kui olemasolevat teavet hinnates tehakse kindlaks tervistkahjustava mõju võimalus, kuid see ei ole teaduslikult tõestatud, siis võib võtta ajutised riskijuhtimismeetmed, mis on vajalikud ühenduses ette nähtud tervisekaitse kõrge taseme tagamiseks, kuni saadakse teaduslikku lisainfot riski igakülgsemaks hindamiseks.
It also stipulates that such measures must be proportionate and no more restrictive of trade than is required to achieve the high level of health protection sought, regard being had to technical and economic feasibility and other factors regarded as legitimate in the matter under consideration.
Samas sätestatakse, et võetavad meetmed peavad olema proportsionaalsed ega tohi piirata kaubandust rohkem, kui on vaja ettenähtud tervisekaitse kõrge taseme saavutamiseks, silmas pidades tehnilist ja majanduslikku teostatavust ning muid käsitletavate küsimuste puhul põhjendatuks peetavaid tegureid.
The measures are to be reviewed within a reasonable period of time.
Meetmed vaadatakse läbi mõistliku ajavahemiku jooksul.
On 8 March 2007 the European Food Safety Authority (EFSA) adopted an opinion on certain aspects related to the risk of TSE in ovine and caprine animals [3].
märtsil 2007 võttis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) vastu arvamuse lammastel ja kitsedel esineva TSE teatavate aspektide kohta.
In that opinion, EFSA concluded that ‘there is no evidence for an epidemiological or molecular link between classical and/or atypical scrapie and TSEs in humans.
Oma arvamuses leidis amet, et „puuduvad tõendid, mis kinnitaksid epidemioloogilist või molekulaarset seost inimestel esineva klassikalise ja/või ebatüüpilise skreipi ja TSE vahel.
The BSE agent is the only TSE agent identified as zoonotic.
BSE nakkuse tekitaja on ainuke kindlaks tehtud zoonoosne TSE nakkuse tekitaja.
However, at the current stage of scientific knowledge, neither their diagnostic sensitivity nor their specificity can be assumed to be perfect’.
Praegu olemasolevate teaduslike andmete puhul ei saa siiski pidada ei nende spetsiifilisust ega tundlikkust täiuslikuks”.
Following that opinion and in the framework of the Communication from the Commission — TSE Road map of 15 July 2005 [4], and in line with the SANCO work programme 2006-07 on TSEs of 21 November 2006 [5], Commission Regulation (EC) No 727/2007 of 26 June 2007 amending Annexes I, III, VII and X to Regulation (EC) No 999/2001 of the European Parliament and of the Council laying down rules for the prevention, control and eradication of certain transmissible spongiform encephalopathies [6] was adopted.
Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta teatisele TSE suuniste kohta [4] ja kooskõlas 21. novembril 2006. aastal vastu võetud tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi TSE töökavaga 2006.–2007. aastaks [5] võttis komisjon 26. juunil 2007. aastal vastu määruse (EÜ) nr 727/2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega kehtestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) I, III, VII ja X lisa.
The amendments made to Regulation (EC) No 999/2001 by Regulation (EC) No 727/2007 were aimed at adjusting the measures initially taken as regards TSE in ovine and caprine animals, to take account of updated scientific evidence.
Määruse (EÜ) nr 999/2001 muudatused määrusega (EÜ) nr 727/2007 tehti sel eesmärgil, et vastavalt uusimatele teaduse saavutustele muuta meetmeid, mida võetakse lammaste ja kitsede suhtes seoses TSEga.
Regulation (EC) No 999/2001, as amended by Regulation (EC) No 727/2007, therefore discontinued the obligation to cull the entire flock and provided for certain alternative measures to culling in the event of confirmation of an outbreak of TSE in a holding of ovine or caprine animals and where the presence of bovine spongiform encephalopathy (BSE) had been excluded.
Määrusega (EÜ) nr 999/2001, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007, on tühistatud kohustus lamba- või kitsekarjas tekkinud TSE-puhangu korral praakida välja kogu kari, juhul kui on välistatud veiste spongioosne entsefalopaatia, ning on pakutud välja teatavaid alternatiivseid meetmeid.
In particular, taking into account the fact that the sector for ovine and caprine animals is different across the Community, Regulation (EC) No 999/2001, as amended by Regulation (EC) No 727/2007, introduced the possibility for Member States to apply alternative policies, as laid down in Regulation (EC) No 727/2007, depending on the specific characteristics of the sector in each Member State.
Arvestades seda, et lamba- ja kitsekasvatuses on ühenduse ulatuses erinevusi, antakse määrusega (EÜ) nr 999/2001, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007, liikmesriikidele vastavalt määruses (EÜ) nr 727/2007 sätestatule võimalus kohaldada alternatiivseid meetodeid sõltuvalt vastava sektori spetsiifikast liikmesriigis.
On 17 July 2007, in Case T-257/07, France brought an action against the European Commission before the Court of First Instance of the European Communities, applying for the partial annulment of point 2.3(b)(iii), point 2.3(d) and point 4 of Chapter A of Annex VII to Regulation (EC) No 999/2001, as amended by Regulation (EC) No 727/2007, in particular regarding the measures to be applied to TSE-affected flocks, or alternatively the entire annulment of that Regulation.
juulil 2007 algatas Prantsusmaa Euroopa Komisjoni vastu Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtus kohtuasja T-257/07, milles nõudis määruse (EÜ) nr 999/2001 (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007) VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti b alapunkti iii, punkti 2.3 alapunkti d ja punkti 4 osalist tühistamist TSEga nakatunud karja suhtes võetavate meetmete osas või kogu kõnealuse määruse tühistamist.
In its Order of 28 September 2007 [7], the Court suspended the application of those provisions pending delivery of a final judgment.
Kohus peatas 28. septembri 2007. aasta otsusega [7] kõnealuste määrusesätete kohaldamise kuni lõpliku otsuse tegemiseni.
In the Order of 28 September 2007, the Commission’s assessment of the available scientific data on the possible risks was questioned.
septembri 2007. aasta otsuses seati kahtluse alla komisjoni hinnang olemasolevatele teaduslikele andmetele võimalike ohtude kohta.
Accordingly, the Commission subsequently asked EFSA to assist it in clarifying the two main premises on which Regulation (EC) No 727/2007 was based.
Komisjon pöördus seejärel toiduohutusameti poole, et saada selgitusi kahe peamise eelduse kohta, millel põhineb määrus (EÜ) nr 727/2007.
Firstly, the absence of any scientific evidence demonstrating that any TSE agent, other than BSE, may be considered to be a zoonotic agent.
Esiteks, selliste teaduslike andmete puudumine, mis tõendaksid, et kõiki TSE tekitajaid, välja arvatud BSE tekitajad, võib pidada zoonoosseteks haigusetekitajateks.
Secondly, the possibility to distinguish through molecular and biological tests between BSE and other animal TSE in ovine and caprine animals.
Teiseks, võimalus teha molekulaarsete ja bioloogiliste analüüsidega kindlaks erinevus BSE ja teiste lammastel ja kitsedel esinevate TSEde vahel.
On 24 January 2008, EFSA adopted the scientific and technical clarification [8], as regards the interpretation of some facets of the conclusions of its Opinion of 8 March 2007, which had been taken into account for the adoption of Regulation (EC) No 727/2007.
jaanuaril 2008. aastal esitas amet teadusliku ja tehnilise selgituse [8] oma 8. märtsi 2007. aasta arvamuse teatavate seisukohtade suhtes, mida oli arvestatud määruse (EÜ) nr 727/2007 vastuvõtmisel.
As regards the transmissibility of TSE, EFSA confirmed that:
TSE edasikandumise kohta teatas toiduohutusamet järgmist:
in ovine animals, no TSE agents other than those causing Classical Scrapie and Atypical Scrapie have been identified,
lammastel ei ole kindlaks tehtud teisi TSE tekitajaid peale klassikalise ja ebatüüpilise skreipi tekitajate;
in caprine animals, no TSE agents other than those causing BSE, Classical Scrapie and Atypical Scrapie have been identified,
kitsedel ei ole kindlaks tehtud teisi TSE tekitajaid peale BSE tekitaja ning klassikalise ja ebatüüpilise skreipi tekitajate;
the operational term ‘BSE’ covers a TSE of bovine animals that could be caused by at least three distinct TSE agents with heterogeneous biological properties,
kasutatav termin „BSE” hõlmab veiste TSEd, mille tekitajaks võib olla kolm erinevat, heterogeensete bioloogiliste omadustega TSE tekitajat;
the operational term ‘Classical Scrapie’ covers a TSE of ovine and caprine animals caused by several TSE agents with heterogeneous biological properties,
terminit „klassikaline skreipi” kasutatakse lammastel ja kitsedel esineva TSE kohta, mida põhjustavad heterogeensete bioloogiliste omadustega erinevad TSE tekitajad;
the operational term ‘Atypical Scrapie’ covers a TSE of ovine and caprine animals that differs from Classical Scrapie.
terminiga „ebatüüpiline skreipi” hõlmatakse lammastel ja kitsedel esinevat TSEd, mis erineb klassikalisest skreipist.
Currently, it is a subject for debate whether it is caused by one or more TSE agents.
Praegu ei ole kindlat seisukohta, kas seda põhjustab üks või mitu TSE tekitajat.
However, EFSA cannot exclude transmissibility to humans of other TSE agents other than BSE as:
Toiduohutusamet ei saa aga välistada teiste TSE tekitajate (välja arvatud BSE) ülekandumist inimesele, kuna:
experimental transmissions to primate and to transgenic mouse models expressing the human PrP gene are currently used to evaluate the potential capacity of a TSE agent to cross the human species barrier,
et uurida TSE tekitajate võimet ületada loomalt inimesele siirdumise barjääri, tehakse praegu katselisi ülekandmisi primaati ja hiire mudelorganismi, kuhu on siiratud geen, millega väljendatakse inimese PrP-geeni;
TSE agents other than the Classical BSE agent from three field TSE cases (two Classical Scrapie cases and one L type BSE case) have been demonstrated to cross the modelled human species barrier,
kolm kliinilist TSE juhtu (kaks klassikalise skreipi ja üks L-tüüpi BSE juht) näitavad, et TSE tekitajad, mille hulka ei kuulu klassikalise BSE tekitaja, suudavad ületada modelleeritud inimesele ülekandumise barjääri;
some limitations to these models have to be considered, including the uncertainty of how well they represent the human species barrier and the uncertainty of how well the experimental inoculation route employed represents exposure under natural conditions.
nende mudelite juures tuleb arvestada teatavate kitsendustega: ei ole teada, kuivõrd hästi need modelleerivad inimese puhul esinevat barjääri, ja ei ole teada, kas katses valitud inokuleerimise tee vastab looduslikes tingimustes aset leidvale toimele.
It appears from EFSA’s clarifications that the biodiversity of the disease agents in ovine and caprine animals is an important element which does not make it possible to exclude transmissibility to humans and that that diversity increases the likelihood of one of the TSE agents being transmissible.
Toiduohutusamet selgitas, et lammaste ja kitsede haigustekitajate liigirikkus on tähtis asjaolu, mistõttu ei ole võimalik välistada ülekandumist inimesele, ning liigirikkus suurendab võimalust, et TSE tekitajate seas võib olla ka selline, mis kandub üle inimesele.
However, EFSA acknowledges that there is no scientific evidence of any direct link between TSE in ovine and caprine animals, other than BSE, and TSE in humans.
Samal ajal kinnitab toiduohutusamet, et teaduslikult ei ole tõestatud, et lammaste ja kitsede TSE (välja arvatud BSE) ja inimese TSE vahel oleks otsene seos.
The EFSA viewpoint that transmissibility to humans of TSE agents in ovine or caprine animals cannot be excluded is based on experimental studies on human species barrier and animal models (primates and mice).
Toiduohutusameti seisukoht, et ei saa välistada lammaste ja kitsede TSE tekitajate inimestele ülekandumise võimalust, põhineb inimeste ja loomade vahel esineva barjääri kohta ja loomsete mudelorganismidega (primaadid ja hiired) tehtud katsetel.
Those models, however, do not take into account genetic characteristics of humans which have a major influence on relative susceptibility to prion diseases.
Sellised mudelid ei võta aga arvesse inimeste geneetilisi omadusi, mis avaldavad suurt mõju vastuvõtlikkusele prioonhaiguste suhtes.
They also have limitations when extrapolating results to natural conditions, in particular regarding how well they represent the human species barrier and the uncertainty of how well the experimental inoculation route employed represents exposure under natural conditions.
Kitsendustega tuleb arvestada ka tulemuste ülekandmisel tegelikesse looduslikesse tingimustesse, kuna ei ole teada, kuivõrd hästi need modelleerivad inimese puhul esinevat barjääri, ega ole teada, kas katses valitud inokuleerimise tee vastab looduslikele tingimustele.
On that basis, it may be considered that although a risk of transmissibility to humans of TSE agents in ovine or caprine animals cannot be excluded, that risk would be extremely low, taking into account the fact that the evidence of transmissibility is based on experimental models which do not represent the natural conditions related to the real human species barrier and the real routes of infection.
Sellest lähtudes võib arvata, et kuigi TSE tekitajate ülekandumist lammastelt ja kitsedelt ei saa välistada, võib oht olla väga väike, arvestades seda asjaolu, et ülekandumise tõendamine põhineb modelleeritud katsetel, mis ei kajasta looduslikes tingimustes inimese puhul esinevat barjääri ja tegelikke inokulatsiooniteid.
As regards the discriminatory tests, EFSA confirmed that:
Eristustestide kohta teatas toiduohutusamet järgmist:
based on the limited data available, the discriminatory tests as implemented at European Union level are practicable tools for screening of field TSE cases, as referred to in point 3.2(c) of Chapter C of Annex X to Regulation (EC) No 999/2001, fulfilling the objective of rapid and reproducible identification of TSE cases that have a signature compatible with Classical BSE agent,
arvestades olemasolevaid piiratud andmeid, on Euroopa Liidu tasandil rakendatavad eristustestid, mis on nimetatud määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis c, praktiline vahend tegelikkuses aset leidvate TSE juhtude sõeluuringuks, kuna nad täidavad kiiresti eesmärgi määrata TSE juhtusid, mille „käekiri” langeb kokku klassikalise BSE tekitaja omaga, ja neid on võimalik korrata;
those discriminatory tests cannot be considered to be perfect because of the current lack of understanding of both the true biodiversity of TSE agents in ovine and caprine animals and how the agents interact in case of co-infection.
eristusteste ei saa pidada täiuslikeks, kuna ei ole selge lammastel ja kitsedel esinevate TSE tekitajate tegelik liigirikkus ega see, milline on haigustekitajate vastasmõju mitme nakkuse olemasolul korraga.