natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ability of European citizens to make informed and diversified choices as media consumers would contribute to the competitiveness of the European audiovisual and content industry.
Euroopa kodanike suutlikkus teha meediatarbijatena teadmistepõhiseid ja mitmekesiseid valikuid aitab kaasa Euroopa audiovisuaal- ja infosisutööstuse konkurentsivõimele.
Media literacy relates to the ability to access the media, to understand and critically evaluate different aspects of the media and media content and to create communications in a variety of contexts.
Meediapädevus on seotud oskusega meediat kasutada, meedia ja meediasisu erinevaid aspekte mõista ja kriitiliselt hinnata ning erinevates kontekstides suhelda.
The diffusion of digital creative content and the multiplication of online and mobile distribution platforms create new challenges for media literacy.
Meediapädevuse panevad proovile loomingulise digitaalsisu hajumine ning Interneti-põhiste ja mobiilsete edastuskanalite suurenev arv.
In today's world, citizens need to develop analytical skills that allow for better intellectual and emotional understanding of digital media.
Nüüdisaegse maailma kodanikud peavad arendama analüütilisi oskusi, mis aitavad digitaalmeediast intellektuaalselt ja emotsionaalselt paremini aru saada.
Media literacy includes all media.
Meediapädevus hõlmab kõiki meedialiike.
The aim of media literacy is to increase people's awareness of the many forms of media messages encountered in their everyday lives.
Meediapädevuse eesmärk on inimeste suurem teadlikkus eri liiki meediasõnumitest, millega nad oma igapäevaelus kokku puutuvad.
Media messages are the programmes, films, images, texts, sounds and websites that are carried by different forms of communication.
Meediasõnumid on programmid, filmid, kujundid, tekst, helid ja veebisaidid, mida antakse edasi eri kommunikatsioonivormide kaudu.
Media literacy plays an important role in enhancing awareness in the European audiovisual heritage and cultural identities and increasing knowledge and interest in audiovisual heritage and recent European cultural works.
Meediapädevus aitab oluliselt suurendada teadlikkust Euroopa audiovisuaalsest pärandist ja kultuurilisest eripärast ning parandada teadmisi audiovisuaalsest pärandist ja uutest Euroopa kultuuriteostest ja suurendada huvi nende vastu.
Media literacy is a matter of inclusion and citizenship in today’s information society.
Nüüdisaegses infoühiskonnas tähendab meediapädevus kaasatust ja kodanikuaktiivsust.
It is a fundamental skill not only for young people but also for adults and elderly people, parents, teachers and media professionals.
Meediapädevus on põhioskus, mis on kasulik niihästi noorematele põlvkondadele, täiskasvanutele kui ka eakatele inimestele, sh lapsevanematele, õpetajatele, meediatöötajatele.
Thanks to the Internet and digital technology, an increasing number of Europeans can now create and disseminate images, information and content.
Tänu Internetile ja digitaaltehnoloogiale saab tänapäeval järjest rohkem eurooplasi luua ja levitada pilte, teavet ja infosisu.
Media literacy is today regarded as one of the key prerequisites for an active and full citizenship in order to prevent and diminish risks of exclusion from community life.
Meediapädevust peetakse praegu üheks aktiivse ja täieliku kodanikuks olemise eelduseks, mis aitab vältida ja vähendada ühiskonnaelust tõrjutuse ohtu.
A media literate society would be at the same time a stimulus and a precondition for pluralism and independence in the media.
Meediapädev ühiskond oleks üheaegselt nii meedia mitmekesisuse ja sõltumatuse stiimul kui ka eeltingimus.
The expression of diverse opinions and ideas, in different languages, representing different groups, in and across societies has a positive impact on the values of diversity, tolerance, transparency, equity and dialogue.
Eri ühiskonnarühmi esindavate mitmekesiste arvamuste ja ideede väljendamine eri keeltes nii ühiskondade sees kui ka eri ühiskondade vahel mõjutab soodsalt selliseid väärtusi nagu dialoogi pidamine, mitmekesisus, sallivus, läbipaistvus ja õiglus.
The development of media literacy in all sections of society should therefore be promoted and its progress followed closely.
Seepärast tuleks arendada meediapädevust kõigis ühiskonnagruppides ja tehtud edusamme hoolikalt jälgida.
Democracy depends on the active participation of citizens to the life of their community and media literacy would provide the skills they need to make sense of the daily flow of information disseminated through new communication technologies.
Demokraatia sõltub kodanike aktiivsest osalemisest ühiskonnaelus ning meediapädevus tagaks neile oskused, mida on vaja iga päev uue kommunikatsioonitehnoloogia kaudu levivas teabevoos orienteerumiseks.
Media literacy should be addressed in different ways at different levels.
Meediapädevust tuleks eri tasanditel käsitleda eri viisidel.
The modalities of inclusion of media literacy in school curricula at all levels are the Member States' primary responsibility.
Liikmesriikidel lasub esmane kohustus otsustada, mil viisil viia meediapädevus sisse kõikide kooliastmete õppekavasse.
The role played by local authorities is also very important since they are close to the citizens and support initiatives in the non-formal education sector.
Suur osatähtsus on ka kohalikel asutustel, kuna nad on kodanikele lähedal ning toetavad mitteametliku haridussektori algatusi.
Civil society should also make an active contribution to promoting media literacy in a bottom-up manner.
Ka kodanikuühiskond peaks nn alt-üles-algatuste kaudu aktiivselt edendama meediapädevust.
Commission initiatives such as MEDIA 2007 (Decision No 1718/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 15 November 2006 concerning the implementation of a programme of support for the European audiovisual sector (MEDIA 2007) [7]) and the Audio Visual Media Service Directive (Directive 2007/65/EC of the European Parliament and of the Council of 11 December 2007 amending Council Directive 89/552/EEC on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the pursuit of television broadcasting activities [8]) which aim at reinforcing the competitiveness of European audiovisual and content industry, would contribute to media literacy.
Meediapädevust aitaksid suurendada ka komisjoni poolt Euroopa audiovisuaal- ja infosisutööstuse konkurentsivõime suurendamiseks tehtud algatused, nagu „MEDIA 2007” (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1718/2006/EÜ toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris („MEDIA 2007”) [7]) ja audiovisuaalseid meediateenuseid käsitlev direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiiv 2007/65/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta [8]).
The Commission intends to monitor the efforts made on audiovisual media literacy and media literacy for commercial communication as foreseen in recital 37 of the Audio Visual Media Service Directive, notably in the framework of the Audio Visual Media Service Contact Committee and within the reporting obligation foreseen in Article 26 of the Directive.
Vastavalt audiovisuaalseid meediateenuseid käsitleva direktiivi põhjendusele 37 kavatseb komisjon kontrollida audiovisuaalmeediaga ja kommertsteadaannetega seotud meediapädevuse suurendamiseks tehtud tööd, eelkõige audiovisuaalsete meediateenuste kontaktkomitee ning kõnealuse direktiivi artikliga 26 ette nähtud aruandluskohustuse kaudu.
The Commission will encourage research projects on media literacy in the framework of existing programmes.
Komisjon soosib meediapädevuse-alaseid teadusuuringuid olemasolevate programmide raames.
In particular, it intends to launch a study on the level of awareness of risks connected to the dissemination of personal data in the online environment, and a study on how to improve the use of search engines.
Kavas on eelkõige käivitada uuring, et selgitada välja, millisel tasemel teadvustavad inimesed Internetis isikuandmete levitamisega kaasnevaid ohte, ja otsingumootorite kasutamise parandamisvõimalusi käsitlev uuring.
Media literacy initiatives should also include a dimension of awareness of the role of copyright.
Meediapädevuse algatused peaksid hõlmama ka autoriõiguse rolli teadvustamist.
Processing of personal data in information and communication networks, notably for the purpose of providing tailored offers to consumers, and the challenges it raises in terms of protection of personal data and respect of privacy must be addressed as part of media literacy initiatives.
Meediapädevuse algatuste raames tuleb käsitleda isikuandmete töötlemist info- ja kommunikatsioonivõrkudes (nt tarbijatele kohandatud pakkumiste tegemiseks) ning sellega seotud väljakutseid isikuandmete kaitse ja eraelu puutumatuse vallas.
Indeed, information and communication networks open new possibilities for users; however it might also pose new risks for individuals, such as identity theft, discriminatory profiling or continuous surveillance.
Info- ja kommunikatsioonivõrgud loovad tarbijatele uusi võimalusi, kuid nad võivad tekitada inimestele ka uusi ohte, nt identiteedivargused, diskrimineerimine profiili alusel või pidev jälgimine.
The Commission addressed these concerns and possible solutions in its Communication on Promoting Data Protection by Privacy Enhancing Technologies (PETs) [9].
Komisjon käsitles neid probleeme ja võimalikke lahendusi teatises andmekaitse edendamise kohta eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate kaudu [9].
Initiatives on digital media literacy should ensure a close involvement of traditional publishers, considering the highly valuable experience of the publishing industry as regards media literacy in the offline world and given the increasing shift of this industry towards digital content production and distribution.
Digitaalmeedia-alase pädevuse algatustesse tuleks kaasata tavapärased kirjastajad, kuna neil on palju väärtuslikke kogemusi seoses meediapädevusega väljaspool võrgukeskkonda ning nad toodavad ja levitavad järjest rohkem digitaalsisu.
The Commission intends to further create consensus on essential aspects of media literacy (definitions, objectives) and support the analysis and exchange of good practices on media literacy in the digital environment, including on the economy of the media sector in Europe in particular through the organisation of meetings of the AVMS Contact Committee [10], the promotion and support of events under MEDIA 2007 [11], cooperation with the other European Institutions and International Organisations such as the Council of Europe, UNESCO and the United Nations Alliance of Civilization and the promotion of a public private partnership on media literacy,
Komisjon kavatseb teha tööd täiendava üksmeele saavutamiseks meediapädevuse olulistes aspektides (määratlused, eesmärgid) ning toetada heade tavade analüüsimist ja vahetamist seoses meediapädevusega digitaalkeskkonnas, sealhulgas Euroopa meediamajandusega; selleks korraldab komisjon eelkõige audiovisuaalsete meediateenuste kontaktkomitee [10] koosolekuid, edendab ja toetab programmi „MEDIA 2007” [11] üritusi, teeb koostööd muude Euroopa Liidu institutsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Euroopa Nõukogu, UNESCO ja ÜRO Tsivilisatsioonide Liit ning edendab avaliku ja erasektori partnerlust meediapädevuse vallas,
I. The Member States, in cooperation with the authorities in charge of audiovisual and electronic communication regulation and in collaboration with supervisory data protection authorities where appropriate:
I. Liikmesriigid võtavad koostöös audiovisuaalset ja elektroonilist sidet reguleerivate asutustega ning andmekaitse järelevalveasutustega vajaduse korral järgmisi meetmeid:
develop and implement co-regulatory initiatives leading to the adoption of codes of conduct by the main stakeholders and promote self-regulatory initiatives and guidelines, on the subjects identified for the Media Industry under part II below;
arendavad ja rakendavad II osas meediatööstuse jaoks ette nähtud valdkondades kaasreguleerimisalgatusi, mille tulemusel võtavad peamised sidusrühmad vastu käitumisjuhendid, ning edendavad kõnealustes valdkondades eneseregulatsioonil põhinevaid algatusi ja suuniseid;
following on from the current Commission's study on assessment criteria for media literacy levels in Europe, promote systematic research through studies and projects on the different aspects and dimensions of media literacy in the digital environment and monitor and measure the progress of media literacy levels;
edendavad süstemaatilisi teadusuuringuid, korraldades uurimistöid ja projekte seoses meediapädevuse eri aspektide ja dimensioonidega digitaalkeskkonnas, võttes aluseks komisjoni käimasoleva uuringu, milles käsitletakse kriteeriume meediapädevuse taseme hindamiseks Euroopas, ning kontrollivad ja mõõdavad meediapädevuse taseme paranemist;
open a debate in conferences and other public events on the inclusion of media literacy in the compulsory education curriculum, and as part of the provision of key competences for lifelong learning, set out in the Recommendation of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 on key competences for lifelong learning;
algatavad konverentsidel ja muudel avalikel üritustel arutelu meediapädevuse lisamise kohta koolide kohustuslikku õppekavasse ja nende võtmepädevuste õpetamisse elukestvas õppes, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes;
enhance their efforts to improve awareness of national and European audiovisual heritage through national awareness-raising campaigns aimed at citizens;
teevad suuremaid jõupingutusi, et parandada teadlikkust liikmesriikide ja Euroopa audiovisuaalsest pärandist, korraldades kodanikele teadlikkuse parandamise riiklikke kampaaniaid;
raise awareness through trainings, information days and distribution of information packs of the risks involved in processing personal data through information and communication networks and educate users, especially young people, parents and teachers, in this field.
suurendavad teabepakettide levitamise, koolituste ja teabepäevade kaudu teadlikkust ohtudest, mis kaasnevad isikuandmete töötlemisega info- ja kommunikatsioonivõrkudes, ning harivad kasutajaid, eriti noori, lapsevanemaid ja õpetajaid selles valdkonnas.
The Media Industry increases its commitment to provide with the necessary tools to improve their level of media literacy by:
Meediatööstus teeb rohkem tööd meediapädevuse suurendamiseks vajaminevate vahendite tagamiseks ja kasutab selleks järgmisi meetodeid:
systematically spreading knowledge through information campaigns on how information and creative content are produced, edited and distributed in the digital world, including on how search engines work and how to better use them;
jagab teabekampaaniate kaudu süstemaatiliselt teadmisi teabe ja loomingulise sisu tootmise, toimetamise ja levitamise kohta digitaalmaailmas, sh otsingumootorite toimimise ja parema kasutamise kohta;
providing citizens with clear, user-friendly information, by organising awareness-raising campaigns, about techniques used for commercial communication purpose, notably about product placement, online advertising, and with means to better identify the boundaries between marketing and content;
jagab kodanikele teadlikkuse parandamise kampaaniate korraldamise kaudu selget ja kasutajasõbralikku teavet kommertsteadaannete vahendamise meetodite (nt tooteasetus ja internetireklaam) kohta ning pakub vahendid reklaami ja sisu hõlpsamaks eristamiseks;
providing citizens with information, creating information packs especially aimed at young people, on how their personal data are processed in the context of tailored offers, notably interactive advertising, in the full respect of existing legal provisions;
selgitab kodanikele eelkõige noorte jaoks koostatud teabepakettide abil, kuidas nende isikuandmeid töödeldakse tarbijatele kohandatud pakkumiste, eelkõige interaktiivse reklaami tegemiseks, võttes täielikult arvesse kehtivaid õigusnorme;
actively informing citizens by organising information days, of how the creative economy works, including the role of copyright in that respect.
teavitab kodanikke teabepäevade korraldamise kaudu aktiivselt sellest, kuidas toimib loomemajandus, sh autoriõiguse osa selles valdkonnas.
OJ C 325, 24.12.2002, p. 1.
EÜT C 325, 24.12.2002, lk 1.
COM(2007) 833 final.
KOM(2007) 833 (lõplik).
2008/2129(INI) of 24 November 2008.
2008/2129(INI), 24. november 2008.
COM (2007) 228 final of 2 May 2007.
KOM(2007) 228 (lõplik), 2. mai 2007.
AVMS, see Directive 2007/65/EC.
Audiovisuaalsed meediateenused, vt 2007/65/EÜ.
Decision No 1718/2006/EC.
Otsus nr 1718/2006/EÜ.
The European Agenda for Culture launched in 2007 establishes a strategic policy framework to address key challenges in the area of culture, while the Council conclusions of May 2009 on culture as a catalyst for creativity and innovation, highlight the specific contribution culture can make to creativity and innovation and call for a broad concept of innovation as part of the Lisbon strategy beyond 2010.
Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskavaga, mis võeti vastu 2007. aastal, kehtestati kultuurivaldkonna tähtsaimate ülesannete täitmise strateegiline poliitikaraamistik ning nõukogu poolt mais 2009 vastu võetud järeldustes kultuuri kui loovuse ja innovatsiooni allika kohta rõhutati kultuuri erilist panust loovuse ja innovatsiooni arendamisse ning kutsuti üles kasutama Lissaboni strateegias pärast 2010. aastat innovatsiooni mõiste laia käsitlust.
This is also particularly important in the framework of the European Commission's initiative i2010 in order to boost competitiveness in the ICT sector and create a Single European information space.
See on iseäranis oluline ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna konkurentsivõime suurendamiseks ning Euroopa ühtse inforuumi loomiseks Euroopa Komisjoni algatuse i2010 raames.
on withholding tax relief procedures
kinnipeetava maksu vähendamise korra kohta
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular to the second indent of Article 211 thereof,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 211 teist taanet,
Many Member States apply withholding tax on securities income.
Paljud liikmesriigid kohaldavad kinnipeetavat maksu väärtpaberitulu suhtes.
The withholding tax is deducted either by the issuer of the securities or by a financial intermediary that is involved in the payment of the income.
Kinnipeetava maksu peab kinni kas väärtpaberite emitent või finantsvahendaja, kes on kaasatud tulu maksmisse.
In many cases taxing rights are shared between the source State and the State of residence and therefore non-resident investors may be entitled to a lower withholding tax rate or exemption in the source State pursuant to conventions for the avoidance of double taxation or to domestic law, but the procedures to reduce the withholding tax rates at source or to claim refunds of tax withheld are often complicated, and vary considerably among Member States.
Paljudel juhtudel on maksustamisõigus jagatud tuluallikariigi ja residendiriigi vahel ning seega võib mitteresidentidest investorite kinnipeetava maksu määr olla madalam või nad võivad saada tuluallikariigis maksuvabastuse vastavalt topeltmaksustamise vältimise konventsioonile või siseriiklikule õigusele, kuid kinnipeetava maksu määra vähendamise või kinnipeetud maksu tagasinõudmise kord on tihti keeruline ja liikmesriigiti üsna erinev.
Many Member States restrict withholding agent services to financial intermediaries that are established within their own jurisdictions.
Paljudes liikmesriikides võivad maksu kinnipidaja teenuseid osutada üksnes nende jurisdiktsioonis asuvad finantsvahendajad.
The complexity resulting from this situation hinders the functioning of the capital markets and raises the costs of cross-border settlement.
Selline keeruline olukord takistab kapitaliturgude toimimist ning suurendab piiriüleste vaidluste lahendamise kulusid.
The Giovannini reports ‘Cross-border clearing and settlement arrangements in the European Union’ [1] of 2001 and ‘Second report on EU clearing and settlement’ [2] of 2003 identified this as a barrier to efficient cross-border investments in securities.
Giovannini rühma 2001. aasta aruandes Cross-border clearing and settlement arrangements in the European Union [1] („Piiriülese kliiringu ja arvelduse kohta Euroopa Liidus”) ja 2003. aasta aruandes Second Report on EU Clearing and Settlement [2] („Teine aruanne piiriülese kliiringu ja arvelduse kohta Euroopa Liidus”) leiti, et selline olukord takistab piiriülest investeerimist väärtpaberitesse.
Two reports of the Fiscal Compliance Experts’ Group (FISCO) [3] — a ‘Fact-finding study on fiscal compliance procedures related to clearing and settlement within the EU’ of 2006 and a second report of 2007 on ‘Solutions to fiscal compliance barriers related to post-trading within the EU’ — have investigated the existing withholding tax relief procedures and suggested ways to make them work more efficiently.
Maksualase eeskirjade täitmise ekspertide töörühma (FISCO) [3] kahes aruandes – Fact-Finding Study on Fiscal Compliance Procedures Related to Clearing and Settlement within the EU („Uuring kliiringu ja arveldusega seotud maksukohustuste täitmise korra kohta ELis”) (2006. aasta) ja Solutions to Fiscal Compliance Barriers Related to Post-Trading within the EU („Lahendused maksukohustuste täitmisega seotud probleemidele kauplemisjärgses sektoris ELis”) (2007. aasta) uuriti kehtivat kinnipeetava maksu vähendamise korda ning esitati soovitusi selle tõhustamiseks.
As indicated in those reports, the granting of withholding tax relief at source rather than through a refund procedure would be a major step towards simplification of withholding tax procedures.
Nagu kõnealustes aruannetes osutati, aitaks kinnipeetava maksu vähendamise korda märkimisväärselt lihtsustada see, kui kinnipeetavat maksu vähendataks, mitte ei kohaldataks tagasimaksmise korda.
Securities income which falls within the scope of other Community legislation, namely Council Directive 90/435/EEC of 23 July 1990 on the common system of taxation applicable in the case of parent companies and subsidiaries of different Member States [4] and Council Directive 2003/49/EC of 3 June 2003 on a common system of taxation applicable to interest and royalty payments made between associated companies of different Member States [5], should not be covered by those simplification procedures.
Selline lihtsustamine ei peaks hõlmama väärtpaberitulu, mis kuulub ühenduse muude selliste õigusaktide reguleerimisalasse nagu nõukogu 23. juuli 1990. aasta direktiiv 90/435/EMÜ eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta [4] ning nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/49/EÜ eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta [5].
Nor is any simplification required for the withholding tax which is levied by some Member States in lieu of information exchange during the transitional period under Article 11 of Council Directive 2003/48/EC of 3 June 2003 on taxation of savings income in the form of interest payments [6].
Samuti ei ole vaja lihtsustada kinnipeetavat maksu, mida mõned liikmesriigid koguvad teabe vahetamise asemel üleminekuperioodil vastavalt nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) [6] artiklile 11.
Where in exceptional cases tax relief at source is not feasible, source Member States could also improve the current situation by establishing a quick refund procedure.
Kui erandjuhul ei ole võimalik kinnipeetavat maksu vähendada, saaksid tuluallikaliikmesriigid praegust olukorda parandada, kehtestades kiire tagasimaksmise korra.