natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the light of Luxembourg’s 2007 Implementation Report and the Commission’s assessment of progress made in implementing key structural reforms and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Võttes arvesse Luksemburgi 2007. aasta rakendamisaruannet ja komisjoni hinnangut peamiste struktuurireformide rakendamisel tehtud edusammude kohta ning tuginedes majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtsetele suunistele, on asjakohased järgmised järeldused.
Luxembourg has made very good progress in implementing its National Reform Programme (NRP) over the 2005-2007 period.
Luksemburg on aastatel 2005–2007 oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel saavutanud väga suurt edu.
Luxembourg has shown some progress in fulfilling the commitments agreed by the 2006 Spring European Council in the four priority action areas.
Luksemburg on teatavat edu saavutanud ka 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel neljas prioriteetses valdkonnas kokku lepitud kohustuste täitmisel.
The Implementation Report shows a mixed policy response to the areas identified by the Council as requiring attention.
Rakendamisaruandest selgub, et nõukogu järeldustes kindlaks määratud tähelepanu vajavates valdkondades on poliitilisi meetmeid võetud vahelduva eduga.
Among the strengths shown by Luxembourg’s 2007 Implementation Report are: investments to integrate the economy into the international context, efforts to develop an extensive simplification policy focused on business needs, the development of childcare infrastructures, reform of professional training, and the introduction of new forms of employment.
Luksemburgi 2007. aasta rakendamisaruandest ilmnevad tugevad küljed on muu hulgas järgmised: investeeringud majanduse integreerimiseks rahvusvahelisel tasandil, jõupingutused ulatusliku ärivajadustele suunatud lihtsustamispoliitika väljatöötamisel, lapsehoidmisvõimaluste arendamine, kutseõppe reform ning uute tööhõivevõimaluste kasutuselevõtt.
It will be important for Luxembourg over the period of the NRP to focus on the following challenges: accelerate the implementation of measures aimed at increasing the employment rate of older workers, in particular through reform to discourage early retirement; take further measures to reduce the number of early school leavers, and to remove the artificial barriers between different types of education; closely monitoring the impact of recently adopted measures to reduce unemployment amongst the young; and in order to deliver a more attractive economic environment, greater support is needed to deliver competitive markets, improve the transposition of EU legislation, and support SMEs.
Lisaks on oluline, et Luksemburg keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil järgmisele: eakate töötajate tööhõive suurendamiseks võetud meetmete rakendamise kiirendamine, eelkõige tehes reforme varajase pensionile jäämise vältimiseks; täiendavate meetmete võtmine, et vähendada õpingud varakult katkestanute arvu ja kõrvaldada kunstlikud takistused eri liiki hariduse vahel; hiljuti noorte hulgas töötuse vähendamiseks võetud meetmete mõju hoolikas jälgimine; atraktiivsema majanduskeskkonna loomiseks on vaja rohkem toetada konkurentsivõimeliste turgude loomist, parandada ELi õigusaktide ülevõtmist ja toetada VKEsid.
It is also important that Luxembourg take steps to reform its pension system, with a view to ensuring its long-term sustainability.
Samuti on oluline, et Luksemburg võtab meetmeid pensionisüsteemi reformimiseks eesmärgiga tagada selle pikaajaline jätkusuutlikkus.
In the light of the 2007 Hungarian Implementation Report and the Commission’s assessment of progress made in implementing key structural reforms and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Võttes arvesse Ungari 2007. aasta rakendamisaruannet ja komisjoni hinnangut peamiste struktuurireformide rakendamisel tehtud edusammude kohta ning tuginedes majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtsetele suunistele, on asjakohased järgmised järeldused.
Hungary has made limited progress in implementing its National Reform Programme (NRP) over the 2005-2007 period.
Ungari on aastatel 2005–2007 oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel teinud väheseid edusamme.
Hungary has shown some progress in fulfilling the commitments agreed by the 2006 Spring European Council in the four priority action areas.
Ungari on teatavat edu saavutanud 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel neljas prioriteetses valdkonnas kokku lepitud kohustuste täitmisel.
The Implementation Report shows a mixed policy response to the recommendations adopted at the Council.
Rakendamisaruandest selgub, et nõukogu vastu võetud soovituste järgimiseks on poliitilisi meetmeid võetud vahelduva eduga.
There has been some policy response on the additional areas identified in the Council conclusions as requiring more attention.
Nõukogu järeldustes kindlaks määratud täiendavat tähelepanu vajavates valdkondades on võetud teatavaid poliitilisi meetmeid.
Among the strengths shown by the 2007 Implementation Report are: strong improvements on fiscal consolidation, the adoption and implementation of various structural reform steps, the shortening of the setting-up time for businesses and the efforts to reduce administrative costs, the introduction of further incentives to work and to remain on the labour market and the transformation of undeclared work into formal employment.
aasta rakendamisaruandest ilmnevad järgmised tugevad küljed: suured edusammud eelarve tasakaalustamisel, mitmete struktuurireformide vastuvõtmine ja elluviimine, ettevõtte asutamiseks kuluva aja lühendamine ja jõupingutused halduskulude vähendamiseks, täiendavate stiimulite loomine töötamiseks ja tööturule jäämiseks ning deklareerimata töötamise muutmine ametlikuks tööhõiveks.
The policy areas in the Hungarian NRP where challenges need to be tackled with the highest priority are: continuing with the fiscal consolidation and correcting the excessive deficit as planned, further improving the sustainability of public finances, improving the labour market situation of disadvantaged groups, reducing persistent regional disparities in employment and reforming the education and training systems.
Ungari riikliku reformiprogrammi poliitikavaldkonnad, milles tuleb esmajärjekorras puudujääke kõrvaldada, on järgmised: eelarve tasakaalustamise jätkamine ning ülemäärase puudujäägi korrigeerimine vastavalt kavale, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse edasine parandamine, ebasoodsas olukorras rühmade olukorra parandamine tööturul, jätkuvate piirkondlike erinevuste vähendamine tööturul ning haridus- ja koolitussüsteemide reformimine.
continue to implement the necessary measures to ensure a durable reduction of the government deficit and of the public debt ratio, with increased reliance on the expenditure side, including through the establishment of more thorough and comprehensive fiscal rules,
jätkata vajalike meetmete rakendamist valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja koguvõla suhte jätkusuutlikuks vähendamiseks, suurendades eelarve kulupoole usaldusväärsust, sealhulgas põhjalikumate ja ulatuslikumate fiskaaleeskirjade kehtestamise kaudu;
continue to reform the public administration, healthcare, pension and education systems with a view to ensuring long-term fiscal sustainability and improving economic efficiency.
jätkata reforme haldusjuhtimises, tervishoiu-, pensioni- ja haridussüsteemis, et tagada pikaajaline eelarveline jätkusuutlikkus ja parandada majanduse tasuvust.
This should include steps to further limit early retirement, reduce the number of new recipients of disability pensions and further restructure healthcare,
Reformimine peab hõlmama meetmeid ennetähtaegse pensionile jäämise ja uute invaliidsuspensioni saajate arvu edasiseks piiramiseks ning tervishoiu ümberkorraldamiseks;
reinforce active labour market policies to improve the labour market situation of disadvantaged groups; and reduces persistent regional disparities in employment,
tugevdada aktiivset tööturupoliitikat, et parandada ebasoodsas olukorras olevate rühmade olukorda tööturul ning vähendada jätkuvaid piirkondlikke erinevusi tööhõives;
ensure access to high quality education and training for all, upgrade skill levels, and increase responsiveness of education and training systems to labour market needs.
tagada kõigile juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja väljaõppele, tõsta oskuste taset ning suurendada haridus- ja koolitussüsteemide vastavust tööturu vajadustele.
In addition, it will be important for Hungary over the period of the NRP to focus on the following challenges for the future: further reforming the public research system, increasing the effectiveness of public R & D expenditure and improving linkages between public and private R & D; reducing and redirecting State aids; improving the regulatory environment through further reducing administrative burden and legislative simplification; introducing further incentives to work and to remain in the labour market; ensuring better reconciliation of work and private life; completing the establishment of the integrated employment and social services system; transforming undeclared work into formal employment; and implementing the lifelong learning strategy.
Lisaks on oluline, et Ungari keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil järgmisele: riikliku teadussüsteemi edasine reformimine, suurendades riiklikke kulutusi teadus- ja arendustegevusele ning parandades seoseid riikliku ja erakätes oleva teadus- ja arendustegevuse vahel; riigiabi vähendamine ja ümbersuunamine; õiguskeskkonna parandamine, vähendades jätkuvalt halduskoormust ja lihtsustades õigusakte; lisastiimulite kasutuselevõtt, et ergutada tööhõivet ja tööturul püsimist; töö ja eraelu parema ühitamise tagamine; ühtse tööhõive- ja sotsiaalteenustesüsteemi loomise lõpuleviimine; deklareerimata töö muutmine ametlikuks tööhõiveks; elukestva õppe strateegia elluviimine.
In the light of the 2007 Maltese Implementation Report and the Commission’s assessment of progress made in implementing key structural reforms and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Võttes arvesse Malta 2007. aasta rakendamisaruannet ja komisjoni hinnangut peamiste struktuurireformide rakendamisel tehtud edusammude kohta ning tuginedes majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtsetele suunistele, on asjakohased järgmised järeldused.
Malta has made good progress in the implementation of its National Reform Programme (NRP) over the 2005-2007 period.
Malta on aastatel 2005–2007 oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel teinud teatavaid edusamme.
Malta has shown good progress in fulfilling the commitments agreed by the 2006 Spring European Council in the four priority action areas.
Malta on teinud suuri edusamme ka 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel neljas prioriteetses valdkonnas kokku lepitud kohustuste täitmisel.
The Implementation Report shows a limited policy response to recommendations adopted by the Council.
Rakendamisaruandest selgub, et nõukogu vastu võetud soovituste järgimiseks on võetud vaid väheseid poliitilisi meetmeid.
There has also been a limited policy response to the additional areas identified by the Council as requiring attention.
Ka nõukogu järeldustes kindlaks määratud täiendavat tähelepanu vajavates valdkondades on võetud vaid väheseid poliitilisi meetmeid.
Among the strengths of the Maltese NRP and its implementation are its governance and the progress achieved in fiscal consolidation as well as progress in strengthening the business environment, liberalising certain markets (e.g. ports), reforming education and increasing ICT use.
Malta riikliku reformiprogrammi ja selle rakendamise tugevad küljed on selle juhtimine ja eelarve tasakaalustamisel saavutatud edu ning edusammud, mis on tehtud ettevõtluskeskkonna parandamisel, teatavate turgude (nt sadamad) liberaliseerimisel, hariduse reformimisel ning info- ja sidetehnoloogia laialdasemal kasutamisel.
The policy areas in the NRP where weaknesses need to be tackled with the highest priority are competition policy and labour market problems.
Malta riikliku reformiprogrammi poliitikavaldkonnad, milles tuleb esmajärjekorras puudujääke kõrvaldada, on konkurentsipoliitika ja probleemid tööturul.
strengthen competition, notably by reducing State aids and redirecting them towards horizontal objectives as well as by reinforcing the competition authority and by further steps in opening up professional services,
suurendada konkurentsi, eelkõige vähendades riigiabi ja suunates selle ümber horisontaalseteks eesmärkideks, tugevdades konkurentsi ning astudes edasisi samme erialateenuste turu avamisel;
step up efforts to attract more people into the labour market, particularly women and older workers; maintain efforts to tackle undeclared work and take further action on the benefit system to make declared work more attractive.
hoogustada jõupingutusi töötajate, eelkõige naiste ja eakate töötajate arvu suurendamiseks tööturul; jätkata jõupingutusi deklareerimata töö vastu võitlemiseks ning võtta täiendavaid meetmeid seoses sotsiaalhüvitiste süsteemiga, et muuta deklareeritud töö atraktiivsemaks.
In addition, it will be important for Malta over the period of the NRP to focus on: continue implementing and reinforcing measures on healthcare reform; further improving the regulatory environment by continuing simplifying legislation, by introducing systematic impact assessments and effective one-stop shops for business start-ups; diversifying its energy sources, including enhancing energy efficiency and renewable energy and considering the possibility of connecting Malta to Europe’s energy networks; continuing efforts to raise educational attainment and reduce early school leaving.
Lisaks on oluline, et Malta keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil järgmisele: tervishoiureformialaste meetmete rakendamise ja tugevdamise jätkamine; õiguskeskkonna edasine täiustamine, jätkates õigusaktide lihtsustamist, võttes kasutusele süsteemsed mõjuhindamised ja tõhusad täisteeninduskeskused ettevõtte asutamise lihtsustamiseks; energiaallikate mitmekesistamine, sealhulgas energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise tõhustamine ning Malta Euroopa energiavõrgustikega ühendamise võimaluse kaalumine; jõupingutuste jätkamine haridustaseme tõstmisel ja õpingute varajase katkestamise vähendamine.
In the light of the 2007 Dutch Implementation Report and the Commission’s assessment of progress made in implementing key structural reforms and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Võttes arvesse Madalmaade 2007. aasta rakendamisaruannet ja komisjoni hinnangut peamiste struktuurireformide rakendamisel tehtud edusammude kohta ning tuginedes majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtsetele suunistele, on asjakohased järgmised järeldused.
The Netherlands has made significant progress in implementing its National Reform Programme (NRP) over the 2005-2007 period.
Madalmaad on aastatel 2005–2007 oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel saavutanud märkimisväärset edu.
The Netherlands has shown a good response to fulfilling the commitments agreed by the 2006 Spring European Council in the four priority action areas.
Madalmaad on võtnud mitmeid meetmeid 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel neljas prioriteetses valdkonnas kokku lepitud kohustuste täitmisel.
The Implementation Report shows some policy response to the recommendation adopted by the Council and the additional areas identified in the Council conclusions as requiring attention, though the challenge on R & D remains significant.
Rakendamisaruandest selgub, et nõukogu vastu võetud soovituste järgimiseks ja samuti nõukogu kindlaks määratud täiendavat tähelepanu vajavates valdkondades on võetud teatavaid poliitilisi meetmeid, kuid teadus- ja arendustegevuse valdkonna väljakutse on siiski veel märkimisväärne.
Among the strengths of the NRP and its implementation are: the efforts to reduce administrative burden and to improve the business climate; the ambitious plans in the area of energy and climate change; and incentives to improve childcare provision.
Riikliku reformiprogrammi ja selle rakendamise tugevad küljed on: jõupingutused halduskoormuse vähendamiseks ja ettevõtluskeskkonna parandamiseks; ambitsioonikad kavad energia- ja kliimamuutuse valdkonnas; stiimulid lapsehoidmisteenuste parandamiseks.
The policy area in the Dutch NRP where challenges need to be tackled with the highest priority is in improving labour supply.
Madalmaade riikliku reformiprogrammi poliitikavaldkond, milles tuleb esmajärjekorras puudujääke kõrvaldada, on tööjõu pakkumise suurendamine.
Against this background it is recommended that the Netherlands:
Sellest tulenevalt soovitatakse Madalmaadel:
take further measures to improve labour supply of women, older workers and disadvantaged groups with a view to raising overall hours worked in the economy.
võtta lisameetmeid naiste, eakamate töötajate ja ebasoodsas olukorras rühmade tööjõu pakkumise suurendamiseks, eesmärgiga suurendada töötatud tundide arvu riigi majanduses.
In addition, it will be important for the Netherlands over the period of the NRP to focus on the following challenge: stepping up efforts aimed at increasing private sector R & D expenditure by ensuring increased cohesion through the recently introduced new policy governance structures and putting in place a coherent strategy for R & D and innovation which addresses the interaction between private R & D and public research as well as foreign R & D investment.
Lisaks on oluline, et Madalmaad keskenduksid riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil järgmisele: erasektori teadus- ja arendustegevuse kulutuste suurendamiseks tehtavate jõupingutuste tõhustamine, tagades suurema sidususe hiljuti loodud uute poliitiliste juhtimisstruktuuride abil ja kehtestades teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni jaoks sidusa strateegia, mis käsitleks erasektori teadus- ja arendustegevuse ja riikliku teadustegevuse koostööd ning välismaiseid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse.
In the light of the 2007 Austrian Implementation Report and the Commission’s assessment of progress made in implementing key structural reforms and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Võttes arvesse Austria 2007. aasta rakendamisaruannet, komisjoni hinnangut peamiste struktuurireformide rakendamisel tehtud edusammude kohta ja võttes aluseks majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtseid suuniseid, on kohased järgmised järeldused.
Austria has made significant progress in implementing its National Reform Programme (NRP) over the 2005-2007 period.
Austria on aastatel 2005–2007 oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel saavutanud märkimisväärset edu.
Austria has shown good progress in fulfilling the commitments agreed by the 2006 Spring European Council in the four priority action areas.
Austria on teinud suuri edusamme ka 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel neljas prioriteetses valdkonnas kokku lepitud kohustuste täitmisel.
The Implementation Report shows a limited policy response to the employment recommendation adopted by the Council.
Rakendamisaruandest selgub, et nõukogus vastu võetud soovituste järgimiseks on võetud vaid väheseid poliitilisi meetmeid.
Among the strengths shown by the 2007 Austrian Implementation Report are: good practices to boost innovation, such as the innovation voucher; increased budgets for R & D in line with the 3 % target; the creation of a climate and energy fund; the successful implementation and further development of its flexicurity model.
Austria 2007. aasta rakendamisaruandest ilmnevad järgmised tugevad küljed: head tavad innovatsiooni edendamisel, nagu innovatsiooni tõend; suurem teadus- ja arendustegevuse eelarve, kooskõlas 3 % eesmärgiga; kliima- ja energiafondi loomine; oma kaitstud paindlikkuse mudeli edukas rakendamine ja edasiarendamine.
The policy areas in the Austrian NRP where challenges need to be tackled with the highest priority are: increasing labour supply of older workers and improving the skills and employability of disadvantaged young people.
Austria riikliku reformiprogrammi poliitikavaldkonnad, milles tuleb esmajärjekorras puudujääke kõrvaldada, on järgmised: eakamate töötajate tööjõupakkumise suurendamine ja ebasoodsas olukorras noorte oskuste ja tööalase konkurentsivõime parandamine.
Against this background it is recommended that Austria:
Sellest tulenevalt soovitatakse Austrial:
further improve incentives for older workers to continue working by implementing a comprehensive strategy including enhanced job-related training, adaptation of working conditions and tightening the conditions for early retirement; and improve education outcomes for vulnerable youth.
paranda veelgi eakamate töötajate stimuleerimist töö jätkamiseks, rakendades selleks terviklikku strateegiat, mis hõlmaks tööalast väljaõpet, töötingimuste kohandamist ja varase pensionile jäämise tingimuste karmistamist; parandada ebasoodsas olukorras noorte haridustulemusi.
In addition, it will be important for Austria to focus over the period of the NRP on the following challenges: strengthening the fiscal adjustment in order to achieve a balanced budget before 2010; increasing competition in services, in particular in professional services; strengthening entrepreneurship education; identifying further emission reduction policies and measures; tackling the gender segregation of the labour market, including by further improving the availability of childcare.
Lisaks on oluline, et Austria keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil järgmisele: eelarve kohandamise tõhustamine, et saavutada tasakaalus eelarve enne 2010. aastat; teenuste konkurentsi suurendamine, eelkõige erialateenuste sektoris; ettevõtlusalase hariduse edendamine; heidete täiendava vähendamise poliitika ja meetmete kindlaksmääramine; võitlus soolise vahetegemisega tööturul, sealhulgas parandades veelgi lastehoiuteenuste kättesaadavust.
In the light of Poland’s 2007 Implementation Report and the Commission’s assessment of progress made in implementing key structural reforms and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Võttes arvesse Poola 2007. aasta rakendamisaruannet ja komisjoni hinnangut peamiste struktuurireformide rakendamisel tehtud edusammude kohta ning tuginedes majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtsetele suunistele, on asjakohased järgmised järeldused.
Poland has made limited progress in implementing its National Reform Programme (NRP) over the 2005-2007 period and has shown limited progress in fulfilling the commitments agreed by the 2006 Spring European Council in the four priority action areas.
Poola on aastatel 2005–2007 oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel saavutanud vähest edu, vähest edu on saavutatud ka 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel neljas prioriteetses valdkonnas kokku lepitud kohustuste täitmisel.
The Implementation Report shows a mixed policy response to the recommendations adopted by the Council.
Rakendamisaruandest selgub, et nõukogu vastu võetud soovituste järgimiseks on poliitilisi meetmeid võetud vahelduva eduga.
Among the strengths shown by Poland’s 2007 Implementation report are: the attention paid to developing entrepreneurship; steps to bring down the tax burden on labour; the priority and funding allocated to active labour market measures; and the strong linkage of the NRP priorities with EU funding.
Poola 2007. aasta rakendamisaruandest ilmnevad järgmised tugevad küljed: ettevõtluse arendamisele osutatud tähelepanu; sammud tööjõuga seotud maksukoormuse vähendamisel; aktiivsete tööturumeetmete seadmine prioriteediks ja raha eraldamine nendeks; riikliku reformiprogrammi prioriteetide tugev seotus ELi-poolse rahastamisega.