natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Against a background of very high external financing needs, Latvian capital and financial markets have recently come under pressure, reflecting a general deterioration in market sentiment, and increasing concerns about the health of the Latvian economy given its large imbalances in terms of wide external deficit and very large external debt, weakening public finances and high rates of cost and price inflation.
Väga suure välisrahastamise vajaduse kontekstis muutus olukord Läti kapitali- ja finantsturgudel hiljuti pingeliseks, mis kajastab turuhoiakute üldist halvenemist ja tekitab muret Läti majanduse olukorra pärast, arvestades riigi suurt maksebilansi puudujääki ja väga suurt välisvõlga, riigi rahanduse nõrgenemist ning suurt kulu- ja hinnainflatsiooni.
The Latvian banking sector has experienced serious liquidity and confidence problems.
Läti pangandussektoril on suured probleemid likviidsuse ja usaldusega.
The level of foreign currency reserves has decreased as the central bank intervened to preserve the currency peg.
Välisvaluutareservid on vähenenud, kuna keskpank sekkus, et säilitada vääringu seotud vahetuskurss.
The Council regularly reviews the economic policies implemented by Latvia, in particular in the contexts of Latvia’s convergence programme and National Reform Programme, as well as in the context of Convergence Reports.
Nõukogu vaatab korrapäraselt läbi Lätis rakendatava majanduspoliitika eelkõige Läti lähenemisprogrammi ja riikliku reformikava ning ka lähenemisaruannete raames.
Latvia’s total external financing needs up to the first quarter of 2011 are estimated at EUR 7,5 billion.
Hinnanguliselt on kuni 2011. aasta esimese kvartalini Lätis vaja välisrahastamist kokku 7,5 miljardi euro ulatuses.
The Latvian authorities have requested substantial financial assistance from the EU and other international financial institutions and countries to support balance of payments sustainability.
Läti ametiasutused on taotlenud märkimisväärset rahalist abi ELilt ja muudelt rahvusvahelistelt finantsasutustelt ning riikidelt, et toetada maksebilansi jätkusuutlikkust.
There is a serious threat to the Latvian balance of payments which justifies the urgent granting of mutual assistance by the Community in conjunction with the IMF and other contributors.
Läti maksebilanssi ähvardab tõsine oht, mis õigustab ühenduse kiireloomulise vastastikuse abi andmist koos Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude toetajatega.
In addition, in view of the urgency of the matter, it is imperative to grant an exception to the six-week period referred to in paragraph I(3) of the Protocol on the role of national Parliaments in the European Union, annexed to the Treaty on European Union and to the Treaties establishing the European Communities.
Arvestades küsimuse kiireloomulisust on vältimatu anda erand Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus punktis I.3 osutatud kuuenädalasest ajavahemikust.
The financial assistance package would be provided subject to a strong commitment from the Latvian authorities to implement an ambitious fiscal, financial system and structural reform programme to facilitate the necessary external and internal adjustments, to stabilise the economy and to restore economic policy credibility.
Rahalise abi paketti pakutakse üksnes siis, kui Läti ametiasutused kohustuvad rakendama ambitsioonikat programmi, mis hõlmab nii eelarvet, finantssüsteemi kui ka struktuurireforme, et hõlbustada vajalikku välis- ja sisemajanduslikku kohandamist, stabiliseerida majandust ning taastada majanduspoliitika usaldusväärsus.
The Commission will review regularly and closely, in collaboration with the EFC, that the economic policy conditions attached to the assistance are fully implemented,
Komisjon kontrollib koostöös majandus- ja rahanduskomiteega korrapäraselt ja hoolikalt, et abiga seotud majanduspoliitilisi tingimusi täidetakse täies ulatuses,
The Community shall grant mutual assistance to Latvia.
Ühendus annab Lätile vastastikust abi.
providing Community medium-term financial assistance for Latvia
millega antakse Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi
Having regard to Council Regulation (EC) No 332/2002 of 18 February 2002 establishing a facility providing medium-term financial assistance for Member States’ balance of payments [1] and in particular Article 3(2) thereof,
võttes arvesse 18. veebruari 2002. aasta nõukogu määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem, [1] eriti selle artikli 3 lõiget 2,
Having regard to the proposal from the Commission made after consulting the Economic and Financial Committee (EFC),
võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast nõupidamist majandus- ja rahanduskomiteega,
By Decision 2009/289/EC [2], the Council decided to grant mutual assistance for Latvia.
Otsusega 2009/289/EÜ [2] otsustas nõukogu anda Lätile vastastikust abi.
Against a background of very high external financing needs, Latvian capital and financial markets have recently come under pressure, reflecting a general deterioration in market sentiment, and increasing concerns about the health of the Latvian economy given its large imbalances in terms of wide external deficit, weakening public finances and high rates of cost and price inflation.
Väga suure välisrahastamise vajaduse kontekstis muutus olukord Läti kapitali- ja finantsturgudel hiljuti pingeliseks, mis kajastab turuhoiakute üldist halvenemist ja tekitab muret Läti majanduse olukorra pärast, arvestades riigi suurt maksebilansi puudujääki, riigi rahanduse nõrgenemist ning suurt kulu- ja hinnainflatsiooni.
It is appropriate to provide Community support to Latvia of up to EUR 3,1 billion under the Facility providing medium-term financial assistance for Member States’ balance of payments established by Regulation (EC) No 332/2002.
On asjakohane anda Lätile ühenduse abi kuni 3,1 miljardit eurot kooskõlas määrusega (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem.
The Community assistance should be managed by the Commission.
Ühenduse abi andmist peab korraldama komisjon.
The specific economic policy conditions agreed with the authorities of Latvia after consultation of the EFC should be laid down in a Memorandum of Understanding.
Läti ametiasutustega pärast majandus- ja rahanduskomiteega peetud läbirääkimisi kokkulepitud konkreetsed majanduspoliitilised tingimused tuleks sätestada vastastikuse mõistmise memorandumis.
They should include, inter alia, measures intended to stem immediate liquidity pressures, to restore long-term stability by strengthening the banking sector, to correct fiscal imbalances and to adopt domestic policies that will improve competitiveness.
Need tingimused peaksid muu hulgas hõlmama meetmeid kohese likviidsussurve vähendamiseks, et taastada pangandussektori tugevdamise abil stabiilsus pikas perspektiivis, eelarvepuudujäägi vähendamist ning konkurentsivõimet parandavate siseriiklike meetmete võtmist.
The measures should include an immediate and sustained fiscal consolidation, a comprehensive bank resolution strategy, a strengthened crisis management capacity of regulatory authorities, comprehensive structural reforms, as well as other important measures.
Meetmed peaksid hõlmama eelarve kohest ja jätkusuutlikku tugevdamist, terviklikku strateegiat pangaga seotud probleemide lahendamiseks, reguleerivate asutuste kriisiohjamise suutlikkuse suurendamist, terviklikke struktuurireforme ja muid olulisi meetmeid.
The assistance should be provided with a view to stemming immediate liquidity pressures and conditional on policies to restore long-term stability by strengthening the banking sector, correcting fiscal imbalances and adopting domestic policies that will improve competitiveness, while maintaining the narrow-band exchange rate at its existing central rate,
Abi andmisel tuleks seada eesmärgiks kohese likviidsussurve vähendamine tingimusel, et taastatakse stabiilsus pikas perspektiivis, mis hõlmab pangandussektori tugevdamist, eelarvepuudujäägi vähendamist ja konkurentsivõimet parandavate siseriiklike meetmete võtmist, säilitades samal ajal kitsas vahemikus fikseeritud vahetuskurss selle praeguse keskkursiga,
The Community shall make available to Latvia a medium-term loan amounting to a maximum of EUR 3,1 billion, with a maximum average maturity of seven years.
Ühendus annab Lätile keskmise tähtajaga laenu kuni 3,1 miljardit eurot maksimaalse keskmise tagasimaksetähtajaga seitse aastat.
The Community financial assistance shall be made available during a period of three years starting from the first day after the entry into force of this Decision.
Ühenduse rahalist abi antakse kolme aasta jooksul alates esimesest päevast pärast käesoleva otsuse jõustumist.
The assistance shall be managed by the Commission in a manner consistent with Latvia’s undertakings and recommendations by the Council.
Komisjon korraldab abi andmist viisil, mis on kooskõlas Läti kohustustega ja nõukogu soovitustega.
Those conditions shall be laid down in a Memorandum of Understanding.
Kõnealused tingimused sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis.
Latvia shall be ready to adopt and implement additional consolidation measures to stabilise the economy, in case such measures will be necessary during the assistance programme.
Läti peab olema valmis vastu võtma ja rakendama eelarvet tugevdavaid täiendavaid meetmeid, et stabiliseerida majandust, kui sellised meetmed on abiprogrammi ajal vajalikud.
The Latvian authorities shall consult the Commission in advance of the adoption of any such additional measures.
Läti ametiasutused peavad enne selliste täiendavate meetmete võtmist komisjoniga nõu.
The Community financial assistance shall be made available by the Commission to Latvia in a maximum of six instalments, the size of which will be laid down in the Memorandum of Understanding.
Komisjon teeb ühenduse rahalise abi Lätile kättesaadavaks kuni kuue osamaksena, mille suurus sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis.
The first instalment shall be released subject to the entry into force of the Loan Agreement and Memorandum of Understanding.
Esimese osamakse tegemise tingimuseks on laenulepingu ja vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumine.
If required in order to finance the loan, the prudent use of interest rate swaps with counterparties of highest credit quality shall be permitted.
Lubatud on intressimäära vahetustehingute kaalutletud sõlmimine kõrgeima krediidikvaliteedi astmega osapooltega, kui see on vajalik laenu rahastamiseks.
The Commission shall decide on the release of further instalments after having obtained the opinion of the EFC.
Komisjon teeb otsuse edasiste osamaksete tegemise kohta pärast majandus- ja rahanduskomitee arvamuse saamist.
The disbursement of each further instalment shall be made on the basis of a satisfactory implementation of the new economic programme (Economic Stabilisation and Growth Revival Programme) of the Latvian Government, included in the convergence programme, and, more particularly, of the specific economic policy conditions laid down in the Memorandum of Understanding.
Edasiste osamaksete tegemise tingimuseks on see, et Läti valitsus rakendab lähenemisprogrammiga hõlmatud uut majanduspoliitilist programmi (majanduse stabiliseerimise ja majanduskasvu elavdamise programm) rahuldavalt, eriti vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilisi tingimusi.
These shall include, inter alia:
Need tingimused hõlmavad muu hulgas järgmist.
adoption of a clearly-set medium-term fiscal programme designed to lower by 2011 the general government deficit to not more than the Treaty reference level of 3 % of GDP;
Keskpika perioodi selge eelarveprogrammi vastuvõtmine, et vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki kuni asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuseni 3 % SKTst aastaks 2011.
execution of the budget for 2009 as amended by the supplementary budget adopted 12 December 2008 (and to be submitted in detail by the end of March 2009), targeting a general government cash flow deficit of no higher than 5 % of GDP or 5,3 % in ESA 95 terms;
aasta eelarve täitmine, nagu seda on muudetud 12. detsembril 2008. aastal vastu võetud lisaeelarvega (mis esitatakse üksikasjalikul kujul 2009. aasta märtsi lõpus), millega on eesmärgiks seatud, et valitsemissektori rahavoogude puudujääk ei ületa 5 % SKPst või 0,5 % ESA 95 tähenduses.
reduction of average public sector remuneration in nominal terms in 2009 by at least 15 % relative to the original 14 November 2008 budget and a further 2 % in 2010-11;
Avaliku sektori keskmise nominaalhüvitise vähendamine 2009. aastal vähemalt 15 % võrra võrreldes 14. novembri 2008. aasta algse eelarvega ja täiendav vähendamine 2 % võrra 2010.–2011. aastal.
continuing measures started in 2008 to reduce employment in central government ensuring at least a 5 % reduction by the end of 2008 and total reduction of 10 % by 30 June 2009;
aastal alustati jätkuvate meetmetega keskvalitsuse tööhõive vähendamiseks, tagades vähemalt 1,5 %-se vähendamise 2008. aasta lõpuks ning kogu vähendamise 10 % võrra 30. juuniks 2009.
strengthening the design and implementation of budgetary procedures by the adoption of a fiscal framework and budgetary reform through an amendment to the current Budget and Financial Management law;
Eelarvemenetluse struktuuri ja rakendamise parandamine eelarveraamistiku kehtestamise ja eelarvereformi vastuvõtmise abil kehtiva eelarve- ja finantsjuhtimise seaduse muutmise kaudu.
introduction of a clear and transparent wage payment system for direct public administration employees and establishment of a single human resource planning and management system for public administration institutions;
Selge ja läbipaistva palgasüsteemi kehtestamine otseselt avalikus halduses töötavate isikute jaoks ning avaliku halduse asutuste jaoks ühtse inimressursside planeerimise ja juhtimise süsteemi loomine.
mechanisms to ensure wider banking sector stability in the medium to longer term, including a wide range of supervisory, prudential and monetary policy measures.
Mehhanismid, mis tagaksid pangandussektori laialdase stabiilsuse keskpikas kuni pikas perspektiivis, sh järelevalvet, usaldusnormatiive ja rahanduspoliitikat hõlmavad meetmed.
These should limit credit growth to sustainable levels and avoid heavy reliance on unsecured foreign funding.
Need peaks aitama saavutada laenukasvu jätkusuutliku taseme ja vähendama ebakindla välisrahastamise suurt osakaalu.
Targeted examinations shall be conducted in the banking system to ensure that all banks are solvent and sufficiently capitalised;
Pangandussüsteemis viiakse läbi sihtuuringud, et tagada kõikide pankade maksevõimelisus ja piisav kapitaliseeritus.
appropriate measures regarding private sector debt restructuring.
Asjakohased meetmed erasektori võlgade ümberstruktureerimiseks.
The appropriate legal basis for maturity and currency restructuring of existing debt shall be strengthened.
Praeguste võlgade tagasimakse tähtpäeva ja vääringu ümberstruktureerimisega seotud õiguslikku alust tugevdatakse.
Facilitating insolvency procedures and quick implementation of rehabilitation plans shall also be made a priority;
Samuti tuleks prioriteediks seada maksejõuetuse menetluse hõlbustamine ja saneerimiskavade kiire rakendamine.
ensuring that the remaining minority shareholders of Parex Bank do not benefit from the resolution of the bank and measures to enhance financial stability, by means of fully nationalising Parex Bank;
Tagatakse, et Parex panga allesjäänud vähemusaktsionärid ei saaks kasu pangaga seotud probleemide lahendamisest ning võetakse meetmed finantsstabiilsuse suurendamiseks, mis tähendab Parex panga täielikku riigistamist.
structural reform measures supported in the context of the Lisbon strategy and implemented in Latvia’s National Reform Programme, including active labour market and lifelong learning policies, greater involvement of private sector actors in R & D and innovation activities, export promotion measures and removal of administrative burdens for businesses;
Lissaboni strateegia raames toetatavad ja Läti riiklikus reformikavas sätestatud struktuurireformi meetmed, nagu aktiivne tööturupoliitika ja elukestev õpe, erasektori suurem osalemine teadus- ja arendustegevuses ning innovatsioonis, eksporti edendavad meetmed ning ettevõtjate halduskoormuse vähendamine.
implementation of EU-funded projects at the planned level to help improve the contribution of the tradeable sector to economic growth;
ELi rahastatavate projektide rakendamine kavandatud tasemel, et suurendada kaubeldavate kaupade sektori osakaalu majanduskasvus.
measures to improve access to financing for companies and entrepreneurs, whose applications for Structural Funds have been approved, or who may be planning to apply for Structural Funds.
Meetmed eesmärgiga parandada nende ettevõtete ja ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, kelle taotlus struktuurifondidest abi saamiseks on heaks kiidetud või kes kavatsevad struktuurifondidest abi taotleda.
That assistance should be provided in conjunction with a loan from the International Monetary Fund (IMF) of SDR 1,5 billion (1200 % of Latvia’s IMF quota, around EUR 1,7 billion) under an IMF Stand-by arrangement approved on 23 December 2008.
See abi tuleks anda koos Rahvusvahelise Valuutafondi 1,5 miljardi SDR (1200 % Läti kvoodist, ligikaudu 1,7 miljardit eurot) suuruse valmisolekulaenuga, mis kiideti heaks 23. detsembril 2008.
The Nordic countries (Sweden, Denmark, Finland, Estonia and Norway) are to contribute EUR 1,9 billion together, the World Bank — EUR 0,4 billion, the European Bank of Reconstruction and Development, the Czech Republic and Poland — a total of EUR 0,4 billion, bringing the total to EUR 7,5 billion over the period up to the first quarter of 2011.
Põhjamaad (Rootsi, Taani, Soome, Eesti ja Norra) eraldavad kokku 1,8 miljardit eurot, Maailmapank eraldab 0,4 miljardit eurot, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Tšehhi Vabariik ja Poola eraldavad kokku 0,4 miljardit eurot, mis tähendab, et kuni 2011. aasta esimese kvartalini on kogutoetus 7,5 miljardit eurot.
concerning the draft Regulations from Ireland on the labelling of country of origin of poultrymeat, pigmeat and sheepmeat
linnu-, sea- ja lambaliha päritoluriigi märgistamist käsitlevate Iirimaa eeskirjade projektide kohta
(notified under document number C(2009) 1931)
(teatavaks tehtud numbri K(2009) 1931 all)
Having regard to Directive 2000/13/EC of the European Parliament and of the Council of 20 March 2000 on the approximation of the laws of the Member States relating to the labelling, presentation and advertising of foodstuffs [1], last amended by Directive 2003/89/EC [2], and in particular Articles 19 and 20 thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ, [2] ning eriti selle artikleid 19 ja 20,
In accordance with the procedure provided for in the second paragraph of Article 19, Directive 2000/13/EC, the Irish authorities notified the Commission on 25 June 2008 of a draft Health Regulations concerning the mandatory labelling of the country of origin of poultrymeat, pigmeat and sheepmeat.
Direktiivi 2000/13/EÜ artikli 19 teise lõigu kohaselt teatasid 25. juunil 2008 Iirimaa ametiasutused komisjonile tervishoiualaste eeskirjade projektidest, milles käsitletakse linnu-, sea- ja lambaliha päritoluriigi märkimise kohustust.
The draft Regulations require all poultrymeat, pigmeat and sheepmeat, and foods containing at least 70 % by weight of these meats to be labelled to indicate their country of origin in clear legible type in Irish and/or English language.
Eeskirjade projektide kohaselt tuleb linnu-, sea- ja lambaliha ning toidu puhul, mille kõnealuse liha sisaldus massist on vähemalt 70 %, märkida selges ja kergesti loetavas kirjas iiri ja/või inglise keeles selle päritoluriik.
‘Origin’ is defined as the country in which the animal was reared for most of its life and, if different, the country where it was slaughtered.
Määratluse kohaselt on päritoluriik riik, kus looma kasvatati enamiku tema eluajast ja riik, kus loom tapeti, kui see on erinev.
Directive 2000/13/EC harmonises the rules governing the labelling of foodstuffs by making provision for, on the one hand, harmonisation of certain national provisions and, secondly, arrangements for non-harmonised national provisions.
Direktiiviga 2000/13/EÜ on ühtlustatud toidu märgistamist käsitlevad eeskirjad ja ühelt poolt on ette nähtud teatavate riiklike sätete ühtlustamine ja teiselt poolt ühtlustamata riiklikke norme käsitlev kord.
The scope of harmonisation is defined in Article 3(1), which lists all the particulars that are compulsory on the labelling of foodstuffs ‘in accordance with Articles 4 to 17 and subject to the exceptions contained therein’.
Ühtlustamise ulatus on kindlaks määratud artikli 3 lõikes 1, milles on esitatud loetelu andmete kohta, mis tuleb etiketil esitada „artiklite 4–17 kohaselt, kui nendes sisalduvate erandite alusel ei ole sätestatud teisiti”.
Furthermore, Article 4(2) provides that other particulars in addition to those listed in Article 3(1) may be required, in the case of specified foodstuffs, by Community provisions or, in their absence, by national provisions.
Lisaks sellele on artikli 4 lõikega 2 ette nähtud võimalus konkreetsete toitude puhul nõuda lisaks artikli 3 lõikes 1 loetletud andmetele muude andmete esitamist ühenduse sätete või nende puudumisel riiklike meetme kaudu.
Article 18(2) of Directive 2000/13/EC allows the adoption of non-harmonised national provisions if they are justified on one of the grounds listed therein, including, inter alia, the prevention of fraud and the protection of public health, and provided they are not of such a nature as to impede application of the definitions and rules laid down by Directive 2000/13/EC; therefore where draft national labelling provisions have been proposed in a Member State, it is necessary to examine their compatibility with the above-mentioned requirements and the provisions of the Treaty establishing the European Community.
Direktiivi 2000/13/EÜ artikli 18 lõike 2 kohaselt on lubatud vastu võtta ühtlustamata riiklikke norme, kui see on õigustatud ühel selles artiklis loetletud põhjustest, sealhulgas muu hulgas pettuse ärahoidmine ja rahvatervise kaitsmine, eeldusel, et need ei takista direktiivis 2000/13/EÜ sätestatud määratluste ja eeskirjade rakendamist; seega tuleb kontrollida, kas liikmesriigi esitatud riiklike märgistamist käsitlevate eeskirjade projektid vastavad eespool nimetatud nõuetele ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu sätetele.
In accordance with Article 3(1) point 8 of Directive 2000/13/EC the indication of the place of origin or provenance is mandatory ‘where failure to give such particulars might mislead the consumer to a material degree as to the true origin or provenance of the foodstuff’.
Direktiivi 2000/13/EÜ artikli 3 lõike 1 punkti 8 kohaselt on kohustuslik esitada andmed päritolu- ja lähteriigi kohta, „kui selliste andmete puudumine võib tarbijat toidu tegeliku päritolu- või lähteriigi määramisel oluliselt eksitada”.
This provision, by providing an obligation to indicate the origin or the provenance of a food where other indications on the label of a given product could imply that such product comes from a different origin, provides an appropriate mechanism to counter the risk of consumers being misled.
Kõnealuse sättega on ette nähtud kohustus esitada andmed toidu päritolu- või lähteriigi kohta, kui kõnealuse toote etiketil on teavet, mille alusel võiks oletada, et see toode on pärit teisest riigist, ning seega on kehtestatud asjakohane tarbijate eksitamise vastu võitlemise mehhanism.