natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular for passenger cars [10], it is recommended that displays containing information relevant to driving and all displays requiring long sequences of interface be placed within approximately 30° downward viewing angle of the driver’s normal forward view.
Eriti sõiduautode [10] puhul soovitatakse, et sõitmiseks olulist teavet edastavad näidikud ja kõik näidikud, mis on seotud pika teabejadaga liidestega ja eeldavad pikka jälgimisaega, asetseksid sõidukijuhi tavalise ettepoole suunatud vaatevälja suhtes umbes 30° nurga all.
For a discussion on long sequences of interface, refer to principle 4.3.4.2.Examples:
Arutlus pika teabejadaga liidese kohta on esitatud punktis 4.3.4.2.Näited
Good: A display for navigation in a passenger car is installed within approximately 30° downward viewing angle because the information is related to driving.
Hea: sõiduautodes paigaldatakse navigatsiooniseadme näidik umbes 30° nurga all, sest vastav teave on seotud sõiduki juhtimisega.
Bad: A display for communication, e.g. of a personal digital assistant (PDA) or phone, is positioned near the gear lever between the front seats in a passenger car in spite of long sequences of interface necessary to enter or search for a telephone number.
Halb: sideseadme, nt pihuarvuti (PDA) või telefoni näidik asetseb sõiduautos käigukangi lähedal esiistmete vahel, vaatamata sellele et telefoninumbri sisestamiseks või otsinguks tuleb kasutada pikki teabejadasid.
The principle applies to all in-vehicle systems equipped with visual displays and situations of use that involve forward vision.
Põhimõtet kohaldatakse kõikide sõidukisse paigaldatud süsteemide suhtes, mis on varustatud visuaalsete näidikutega, ja olukordades, mis eeldavad nähtavust ettepoole.
Installation principle V
Paigaldamise V põhimõte
Glare and reflections that are likely to make it more difficult to extract information from the display may cause distraction from the driving task or other tasks performed while driving.
Pimestamine ja peegeldus raskendavad teabe lugemist näidikult ja võivad tähelepanu sõidutoimingu sooritamiselt või muudelt sõidu ajal tehtavatelt tegevustelt kõrvale juhtida.
external light (usually sunlight) falling on the visual display reduces display contrast and makes the information on the screen more difficult to see from the driver’s normal viewing position,
välisvalgus (tavaliselt päikesevalgus) langeb visuaalsetele näidikutele, vähendades näidiku kontrastsust ning muutes teabe sõidukijuhi tavalises vaateväljas oleval ekraanil raskesti nähtavaks;
the display is itself too bright and causes distraction from the road scene and other in-vehicle displays and controls.
näidik ise on liiga hele ja juhib tähelepanu maanteelt ning muudelt sõidukisse paigaldatud näidikutelt ja juhtimisseadistelt kõrvale.
light from a light-emitting display travels to another surface (or via several surfaces), producing a secondary image of the display screen, for example on the windscreen.
valgust kiirgava näidiku valgus langeb teisele pinnale (või üle mitme pinna) ja tekitab sekundaarse näidikuekraani kujutise näiteks esiklaasile.
This is most likely to be perceived by the driver when there is high contrast between the secondary image and its background, such as against the windscreen during darkness,
Eeskätt märkab sõidukijuht seda olukorras, kus tekib suur kontrast sekundaarse kujutise ja selle tausta, näiteks pimedal ajal esiklaasi vahel;
light from an external source (e.g. the sun, streetlights, or other bright objects) is reflected by the display surface into the driver’s eyes (see also glare above).
välisallikast pärinev valgus (nt päike, tänavavalgustus või muud eredalt valgustatud objektid) peegeldub näidiku pinnalt sõidukijuhile silma (vt pimestamine).
The effects should be considered during the design and installation process.
Selliste mõjudega tuleb arvestada projekteerimise ja paigaldamise käigus.
Issues that could be considered include provision of a (manual or automatic) display brightness control, choice of display technology, choice of display surface texture and finish, choice of colour and gloss of surfaces being reflected in the display surface, choice of image polarity, siting of the display and adjustability, the use of a recess or cowl.
Arvesse tuleb võtta (käsitsijuhtimisega või automaatse) näidiku reguleerimise võimalust, näidiku tehnilise lahenduse valikut, näidiku pinna tekstuuri ja viimistluse valikut, näidiku peegeldavate pindade värvi ja läike valikut, kujutise polaarsuse valikut, näidiku asukohta ja reguleeritavust, süvendi või katte kasutamise võimalust.
Good: A screen with an automatic brightness control which does not produce secondary images on the vehicle’s glass and which has a display front surface that can be easily read under all normal lighting conditions.
Hea: automaatse heleduse juhtimisega ekraan, mis ei tekita sekundaarset kujutist sõiduki klaasile ja mille näidiku pealispind võimaldab tavalistes valgustustingimustes näidikut kergesti lugeda.
Bad: A display which is so bright at night that it is significant in the driver’s peripheral vision when looking at the forward road-scene and whose information is difficult to read in sunlight because the contrast is so low.
Halb: näidik, mis on öösel nii hele, et domineerib sõidukijuhi perifeerses nägemisväljas ette maateele vaatamisel ja mille näitu on väikese kontrastsuse tõttu päikesevalguses raske lugeda.
The verification should be based upon procedures to determine glare and reflections.
Kontrollimine peaks põhinema menetlustel, millega määratakse pimestamise ja peegeldamise ulatus.
ISO 15008 (2003): Road vehicles — ergonomic aspects of transport information and control systems — specification and compliance procedures for in-vehicle visual presentation.
ISO 15008 (2003): Maanteesõidukid — transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid — spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll sõidukisse paigaldatud visuaalsete infokandjate kohta.
Information presentation principle I
Teabe esitamise I põhimõte
Visually displayed information presented at any one time by the system should be designed in such a way that the driver is able to assimilate the relevant information with a few glances which are brief enough not to adversely affect driving.
Süsteemi poolt mis tahes ajal edastatav visuaalne teave peab olema esitatud nii, et sõidukijuht on võimeline sõidutegevust ohustamata paari pilguga haarama olulise teabe.
Visual processing by the driver to take account of the traffic environment forms the basis for completion of vehicle control and manoeuvring tasks.
Sõidukijuht juhib sõidukit ja teeb sõidumanöövreid töödeldud nähtava teabe ja liiklusolukorra analüüsi alusel.
Therefore, activity necessary for detecting and acquiring visually presented relevant information at any one time should be limited.
Seega tuleb piirata tegevust, mis on vajalik mis tahes hetkel edastatud olulise nähtava teabe leidmiseks ja mõistmiseks.
Increasing the frequency and/or duration of glances required to detect and acquire visually displayed information may increase the risk of potentially dangerous traffic situations caused by driver preoccupation with non-primary driving-related tasks.
Kui nähtava teabe leidmiseks ja mõistmiseks vajalike kõrvalpilkude sagedus ja/või kestus suureneb, suureneb ka potentsiaalselt ohtlike liiklusolukordade oht, mis kaasneb sõidukijuhi esmase sõidutoiminguga mitteseotud tegevustega.
Good: Easily legible and well-structured graphics on a well-positioned visual display which allows identification of the relevant menu item with a single one-second glance.
Hea: kergesti loetavad ja hästi struktureeritud kujundid soodsa paigutusega visuaalsel näidikul, millelt leiab olulise menüüelemendi ühe pilguga ühe sekundi jooksul.
Bad: A navigation system which only offers support by a visual display rich in detail, which needs full and lengthy attention of the driver to identify a target on a moving map.
Halb: navigatsioonisüsteem, millel on ainult paljude detailidega näidik ja millel sihtmärgi leidmiseks kaardil peab sõidukijuht täielikult ja pikalt süvenema.
The principle applies to all in-vehicle information and communication systems with visual displays presenting information intended to be viewed by the driver while driving.
Põhimõtet kohaldatakse kõikide sõidukisse paigaldatud info- ja sidesüsteemide näidikute suhtes, millega edastatakse teavet sõidukijuhile sõidu ajal vaatamiseks.
Compare design alternatives for the presentation of information: the number and duration of glances needed to detect and acquire relevant information presented at any one time should be minimised.
Projekteerimisel võrrelge alternatiivseid teabeesituse võimalusi: korraga esitatud olulise teabe leidmiseks ja mõistmiseks vajalike kõrvalpilkude arv ja kestus peab olema minimaalne.
Result: Optimised design of a single screen.
Tulemus: üksainus optimaalse kujundusega ekraan.
ISO 15008 (2003): Road vehicles — ergonomic aspects of transport information and control systems — specification and compliance procedures for in-vehicle visual presentation,
ISO 15008 (2003): Maanteesõidukid — Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid — spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll sõidukisse paigaldatud visuaalsete infokandjate kohta.
ISO FDIS 16673: Road vehicles — ergonomic aspects of transport information and control systems — Occlusion method to assess visual distraction.
ISO FDIS 16673: Maanteesõidukid — Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomia aspektid — Oklusioonimeetod häiritud nähtavuse hindamiseks.
Additional methods/scales are under development in ISO TC22/SC13/WG8 for quantification of visual distraction, e.g. revision of ISO 15008, display legibility and TC22/SC13/WG8/AWI on the Lane Change Test method to measure driver distraction.
Täiendavad meetodid/skaalad on väljatöötamisel standardis ISO TC22/SC13/WG8 nägemise häirituse ulatuse määramiseks, nt ISO 15008 läbivaatamine, näidiku loetavus ja TC22/SC13/WG8/AWI sõidurea vahetamise test, sõidukijuhi tähelepanu häirituse mõõtmise meetod.
Information presentation principle II
Teabe esitamise II põhimõte
Standards related to legibility, audibility and symbols prescribe geometrical and/or physical characteristics for information which is displayed visually and/or aurally and are intended to maximise the likelihood of information being easily comprehended by drivers in a large range of circumstances and environments.
Loetavuse, kuuldavuse ja sümbolite standardites on sätestatud teabe geomeetrilised ja/või füüsikalised näitajad ning nende eesmärk on sõidukijuhti mitmesugustes tingimustes ja olukordades võimalikult lihtsalt visuaalselt ja/või kuulmise kaudu teavitada.
Good: Road signs are used on in-vehicle displays to augment traffic information.
Hea: liiklusinfo edastamiseks kasutatakse sõidukisse paigaldatud näidikutel liiklusmärke.
Verification by checking whether internationally and/or nationally agreed standards relating to legibility, audibility, icons, symbols, words, acronyms and/or abbreviations are used, taking into account the main relevant standards.
Kontrollitakse, kas kasutatakse rahvusvahelisi ja/või riiklikke loetavuse, kuuldavuse, märkide, sümbolite, sõnade, akronüümide ja/või lühenditega seotud standardeid, arvesse võetakse asjaomaseid põhistandardeid.
ISO 15008 (2003) — Road vehicles — Traffic information and control systems (TICS) — Ergonomic aspects of in-vehicle information presentation (under revision),
ISO 15008 (2003) — Maanteesõidukid — Liiklusinfo- ja juhtimissüsteemid (TICS) — Sõidukis rakendatud teabeesituse ergonoomilised aspektid (läbivaatamisel).
ISO 15006 (2004) — Road vehicles — Traffic information and control systems (TICS) — Auditory presentation of information,
ISO 15006 (2004) — Maanteesõidukid — Liiklusinfo ja juhtimissüsteemid — Teabe kuuldav esitus.
Information presentation principle III
Teabe esitamise III põhimõte
The driving task requires the driver to continuously monitor the environment to select relevant stimuli and to concentrate and focus attention on those stimuli which require adjustment of his/her behaviour.
Sõidutoimingule vastavalt peab sõidukijuht ümbrust pidevalt jälgima ning valima asjaolud, millele kontsentreeruda ja millele tähelepanu pöörata, et oma käitumist vastavalt kohandada.
Such adjustment depends on which action is most suitable for the situation and on the goals and priorities of the driver.
Selline kohandamine oleneb antud olukorras kõige asjakohasematest toimingutest ning sõidukijuhi eesmärkidest ja prioriteetidest.
Correctly timed and accurate information reduces uncertainty by giving valid and clear answers to questions such as: ‘What?’‘When?’‘Where?’‘For how long?’ etc. The requirement of accuracy and timing of information also implies that it is necessary for the displayed message to match the driver’s judgement of the environment.
Õigeaegse ja täpse teabega vähendatakse ebakindlust ning antakse õiged ja selged vastused sellistele küsimustele nagu „Mis?”, „Millal?”, „Kus?”, „Kui kaua?” jne. Täpse ja õigeaegse teabe nõue eeldab, et edastatud sõnum langeb kokku sõidukijuhi poolt olukorrale antud hinnanguga.
Systems providing ill-timed and/or incorrect information may create safety-critical driver distraction and frustration.
Süsteemid, mis esitavad halvasti ajastatud ja/või ebaõiget teavet, võivad sõidukijuhtide tähelepanu ohtlikult häirida ja ärritada.
Good: The distance to the next manoeuvre is provided exactly at the point where the driver needs to know if a manoeuvre is to be undertaken and which manoeuvre it should be.
Hea: järgmise sõidumanöövrini jäänud vahemaa teatatakse täpselt selles punktis, kus sõidukijuht peab teadma, kas ta hakkab seda manöövrit sooritama ja milline see manööver peab olema.
Bad: Direction instructions from a navigation system are displayed well after the manoeuvre needs to be performed.
Halb: navigatsioonisüsteem edastab juhised pärast seda, kui manööver oleks pidanud algama.
The principle applies to all auditory and visual time-critical information provided by information and communication systems.
Põhimõtet kohaldatakse info- ja sidesüsteemide poolt edastatava kuuldava ja nähtava teabe suhtes, mille ajastatus on oluline.
Verification by checking whether the information provided by the system is sufficiently correct and presented at the expected time.
Kontrollitakse, kas süsteem edastab piisavalt täpse teabe täpselt eeldataval ajahetkel.
Result: Yes/No.
Tulemus = jah/ei.
Information presentation principle IV
Teabe esitamise IV põhimõte
Information with higher safety relevance should be given higher priority.
Ohutusega enam seotud teave on prioriteetne.
Such information therefore needs to be presented as rapidly as possible and should not be delayed by more routine information.
Selline teave esitatakse nii kiiresti kui võimalik ja see ei tohi rutiinse teabe tõttu hilineda.
Where information is generated off-board (from the roadside or a remote system), prioritisation cannot take account of the driving situation and only a more generic priority allocation is possible.
Kui teave ei pärine sõidukist (vaid maantee- või kaugjuhtimissüsteemist), siis ei saa prioriteedi määramisel arvestada liiklusolukorraga ja määratlus antakse üldise prioriteedi alusel.
For off-board information, the dynamic information providers (service providers) should implement an information dissemination strategy which, besides being current and reliable, ensures that transmission priority is given to messages with the highest importance.
Sõidukivälise teabe jaoks peavad dünaamilise teabe edastajad (teenusepakkujad) rakendama teabe levitamise strateegiat, mis tagab — lisaks ajakohasusele ja usaldusväärsusele — tähtsamate sõnumite edastamise.
Safety relevance of information may not always be easily determined and not all information may be technically available for prioritisation.
Ohutusteabe olulisus ei ole alati lihtsalt kindlaksmääratav ja kogu teave ei ole prioriteetide määramiseks tehniliselt kättesaadav.
Good: Information concerning manoeuvring around a complex intersection is given priority over an incoming telephone call.
Hea: teave keerulisel ristmikul sooritatava sõidumanöövri kohta on prioriteetne sissetuleva telefonikõne suhtes.
Bad: A high-priority message concerning ice at the current location is prevented from being delivered immediately because the information screen is in the process of displaying a message concerning distant traffic congestion.
Halb: olulist sõnumit kiilasjää kohta antud piirkonnas ei edastata kohe, sest näidik edastab sõnumit kaugemal tekkinud liiklusummiku kohta.
Verification by checking whether priority of information is taken into account.
Kontrollitakse, kas arvestatakse teabe olulisust.
ISO/TS16951 (2004): Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Procedure for determining priority of on-board messages presented to drivers.
ISO/TS16951 (2004): Maanteesõidukid — Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid — Sõidukijuhile sõidukisse edastatud sõnumite prioriteedi määramise protseduur.
Information presentation principle V
Teabe esitamise V põhimõte
System-generated sounds, with sound levels that cannot be controlled by the driver, should not mask audible warnings from within the vehicle or the outside.
Süsteemi tekitatavad helisignaalid, mille tugevust sõidukijuht reguleerida ei saa, ei tohi varjutada sõidukist või väljastpoolt tulevaid kuuldavaid hoiatusi.
Auditory information at a sound level which is too high may affect driving or road safety by masking significant and important warning sounds concerning road and vehicle safety.
Kuuldav teave, mille helitase on liiga tugev, võib mõjutada sõidu- või liiklusohutust, kui see varjab tähendusega olulisi hoiatussignaale maantee või sõiduki ohutuse kohta.
Therefore, auditory information needs to be designed in such a way that it does not mask warning sounds conveyed from the interior or exterior to the driver.
Seetõttu tuleb kuuldava teabe esitus projekteerida selliselt, et see ei varjuta sõidukijuhile mõeldud sõidukist ja väljastpoolt sõidukit pärinevaid hoiatussignaale.
Any system, including audio systems, should be considered in terms of the effect the system could have on the driver before being introduced.
Enne mis tahes süsteemi, sealhulgas audiosüsteemi paigaldamist tuleks arvestada süsteemi mõju sõidukijuhile.
This can be achieved in a number of ways including:
Seda on võimalik saavutada mitmel viisil, sealhulgas järgmiselt:
the sounds produced by the system are not at such a level that warning sounds are likely to be masked,
süsteemi edastatud helisignaalid ei ole nii valjud, et varjata hoiatussignaale;
the duration of the sounds is sufficiently short to ensure that warnings are not missed,
helisignaalide kestus on piisavalt lühike, et hoiatused ei jääks märkamata;
intermittent sounds are such that the interval between them is long enough for warnings to be received by the driver.
katkendlike helisignaalide vahel on piisavalt pikad pausid, et sõidukijuht kuuleks hoiatussignaale.
Good: Auditory signals from the system are set at a level that is below the sound level of warnings from within and outside the vehicle.
Hea: süsteemi kuuldavad signaalid on reguleeritud nõrgemale helitasemele kui hoiatussignaalid sõiduki sees ja väljas.
Bad: An incoming telephone call is at a very high sound level liable to mask warnings, and out of the driver’s control.
Halb: sissetuleva telefonikõne helisignaal on väga tugev, see võib varjata hoiatussignaale ja sõidukijuht ei saa seda reguleerida.
The principle applies to all audible sounds from information and communication systems with sound levels that cannot be controlled by the driver, either from in-vehicle systems, after-market or nomadic devices, or as a result of information received through communication with the outside world.
Põhimõtet kohaldatakse kõikide info- ja sidesüsteemide kuuldavate helisignaalide suhtes, mille helitaset sõidukijuht ei saa reguleerida ja mis pärinevad sõidukisse paigaldatud süsteemidest, järelturu- või teisaldatavatest seadmetest, või mis tulenevad välismaailmaga suhtlemisest saadavast teabest.
Verification by checking whether warnings are still clearly perceptible while the system produces uncontrollable sound levels.
Kontrollitakse, kas hoiatussignaalid on piisavalt hästi kuuldavad, kui süsteem toodab mittereguleeritava helitugevusega signaale.
ISO 15006 (2004) — Road vehicles — Traffic information and control systems (TICS) — Auditory presentation of information.
ISO 15006 (2004) — Maanteesõidukid — Liiklusinfo ja juhtimissüsteemid (TICS) — Teabe kuuldav esitus.
Interaction with displays and controls principle I
Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime I põhimõte
This principle is concerned with interfaces which require the driver to provide manual control inputs (e.g. using buttons or knobs).
Põhimõte kehtib liideste kohta, mille kasutamine eeldab sõidukijuhi poolt käsitsijuhtimist (nt lülitid ja nupud).
There are driving situations which require the driver to have precise control of the vehicle’s steering and this can be achieved most effectively with both hands on the steering wheel.
Teatud sõiduolukordades peab sõidukijuht rooli liikumist täpselt kontrollima ja see saavutatakse kõige tõhusamalt rooli kahe käega hoides.
To be in accord with this principle, the system should be designed in such a way that only one hand needs to be away from the steering wheel to interact with the system, leaving one hand remaining on the steering wheel.
Põhimõttele vastamiseks peab süsteemi projekteerima selliselt, et üks käsi võib olla roolilt ära ja seda kasutatakse süsteemiga suhtlemiseks ning teine vaba käsi hoiab rooli.
Good: A control device that is securely mounted in a conveniently positioned holder and can be used one-handed without removal from the holder.
Hea: juhtimisseadis, mis on mugavas asendis kindlalt hoidikusse paigaldatud ja mida saab ilma hoidikust eemaldamata ühe käega kasutada.
Bad: An unfixed control device that the driver needs to hold in his hand while interacting.
Halb: kinnitamata juhtimisseadis, mida sõidukijuht peab suhtlemise ajal käes hoidma.
All information and communication systems.
Kõik info- ja sidesüsteemid.
Verification by checking whether the driver can operate the system with only one hand.
Kontrollitakse, kas sõidukijuht saab süsteemi ühe käega kasutada.
Interaction with displays and controls principle II
Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime II põhimõte
The system should not require long and uninterruptible sequences of manual-visual interface.
Süsteemis ei tohiks kasutada pika ja pideva teabejadaga käsitsijuhitavat ja nähtavat teavet edastavat liidest.
The principle allows for uninterruptible sequences of interface as long as they are short, whereas a long interface sequence should be interruptible by the driver.
Põhimõte lubab lühikest pideva teabejadaga liidest, aga liidese pika teabejada peab sõidukijuht saama katkestada.
This means that the system should not delete any driver input during interruption unless the interface sequence is short or a sufficiently large time-out period has passed.
See tähendab seda, et süsteem ei tohi katkestamise ajal kustutada sõidukijuhi sisestatud teavet, välja arvatud juhul, kui liidese teabejada on lühike või kui on möödunud piisavalt pikk aeg.
On the other hand, an interface may be uninterruptible if it is short in order to avoid an additional input for returning the system’s state to normal.
Teisalt võib liidese teabejada olla mittekatkestatav, kui tegemist on lühikese teabejadaga, et vältida süsteemi algolekusse ennistamiseks lisateabe sisestamist.
Good: An interface sequence for looking up traffic information can be interrupted without the system changing its state.
Hea: liiklusteabe otsimise liidese teabejada võib katkestada ilma süsteemi olekut muutmata.
Only a few of the ‘short-sequence-interfaces’, three button presses or fewer, have a 10-second time-out period.
Ainult vähestel „lühikestel teabejadadel” (kolm või vähem nupuvajutust) on kümnesekundiline väljalülitus.
Bad: Key presses when entering a telephone number must not be more than five seconds apart or all previously entered numbers are cancelled.
Halb: telefoninumbri sisestamisel ei tohi klahvivajutuste vahe ületada viit sekundit, muidu kustutatakse eelnevalt sisestatud numbrid.