natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission is thus of the view that in order for this State aid decision to accurately reflect the reality of the Hungarian power generation market, the PPAs must be assessed jointly, with a single decision closing the procedure.
Komisjon on seega arvamusel, et Ungari elektrituru tegeliku olukorra õigeks kajastamiseks käesolevas otsuses tuleb elektrienergia ostulepinguid hinnata koos ja menetluse peab lõpetama üks otsus.
This comprehensive approach does not prevent the Commission from taking into account the differences that indeed exist between the PPAs in question.
Selline terviklik lähenemisviis ei takista komisjoni võtmast arvesse erinevusi, mis on kõnealustes elektrienergia ostulepingutes tõepoolest olemas.
This Decision thus sets out the differences between the PPAs where such differences are relevant for the purpose of this Decision.
Seega tuuakse käesolevas otsuses esile elektrienergia ostulepingute erinevusi, kui need on otsuse seisukohast asjakohased.
Below the Commission analyses each of the four cumulative criteria which comprise the definition of State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty: the involvement of state resources, the existence of an economic advantage, the selectivity of the advantage, and the impact on trade.
Edaspidi analüüsib komisjon kõiki nelja kumulatiivset kriteeriumi, mille alusel määratakse kindlaks riigiabi olemasolu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses: riigi ressursside kaasamine, majandusliku eelise olemasolu, eelise valikulisus ja mõju kaubandusele.
In their comments, the interested parties argued (with reference to several assessment criteria) that the Commission should consider only the situation that prevailed when the PPAs were signed.
Oma märkustes väitsid huvitatud isikud (viidates mitmele hindamiskriteeriumile), et komisjon peaks arvesse võtma üksnes elektrienergia ostulepingute sõlmimise ajal valitsenud olukorda.
The findings of this analysis should then extend to the whole duration of the PPAs.
Seejärel saaks analüüsi tulemusi laiendada elektrienergia ostulepingute kogukestusele.
In this regard, Budapest power plant refers to the Commission notice on the determination of the applicable rules for the assessment of unlawful State aid [49].
Sellega seoses viitab Budapesti elektrijaam komisjoni teatisele ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta [49].
In establishing the relevant time of assessment, the Commission must first take into account the Accession Act of Hungary to the EU, the Procedural Regulation and the Court's case law.
Asjaomase hindamise aja kindlaksmääramisel peab komisjon esmalt arvesse võtma Ungari ELiga ühinemise akti, menetlusmäärust ja Euroopa Kohtu praktikat.
The relevant part of Annex IV to the Accession Act reads as follows:
Ühinemisakti IV lisa asjakohane osa on järgmine:
The relevant part of Article 1 of the Procedural Regulation reads as follows:
Menetlusmääruse artikli 1 asjakohane osa on järgmine:
“existing aid” shall mean:
olemasolev abi:
aid which is deemed to be an existing aid because it can be established that at the time it was put into effect it did not constitute an aid, and subsequently became an aid due to the evolution of the common market and without having been altered by the Member State.
abi, mida peetakse olemasolevaks abiks, kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi, vaid on muutunud selleks hiljem ühisturu arengu tõttu ja ilma et liikmesriik oleks seda muutnud.
Where certain measures become aid following the liberalisation of an activity by Community law, such measures shall not be considered as existing aid after the date fixed for liberalisation.
Kui teatavad meetmed muutuvad abiks pärast tegevuse liberaliseerimist ühenduse õiguses, ei käsitleta neid meetmeid pärast liberaliseerimise kuupäeva enam olemasoleva abina.
“new aid” shall mean all aid, that is to say, aid schemes and individual aid, which is not existing aid, including alterations to existing aid’.
uus abi – kogu abi, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis ei ole olemasolev abi, sealhulgas olemasoleva abi muudatused”.
It follows from the above provisions that measures which did not constitute State aid at the time they were granted can, in certain circumstances, become State aid measures within the meaning of Article 87 of the EC Treaty.
Eespool nimetatud sätetest järeldub, et meetmed, mis ei kujutanud endast riigiabi nende võtmise ajal, võivad teatavatel tingimustel muutuda riigiabiks EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses.
This is without prejudice to the classification of the measure becoming State aid as existing or new aid.
See ei piira riigiabiks muutunud meetme liigitamist olemasoleva või uue abina.
Although it is true that, in analysing the existence of State aid in a specific case, the Commission must assess the situation prevailing at the time the measure entered into force, this does not mean that the assessment of the four criteria in the definition of State aid should in all circumstances be limited only to the time at which the aid was granted.
Kuigi komisjon peab konkreetsetel juhtudel riigiabi olemasolu analüüsides tõepoolest hindama meetme jõustumise ajal valitsenud olukorda, ei tähenda see, et riigiabi määratluse nelja kriteeriumi hindamisel tuleks igas olukorras piirduda üksnes abi andmise ajaga.
From Article 1(b)(v) of the Procedural Regulation, it clearly appears that there are exceptional circumstances, such as the evolution of the common market or the liberalisation of a sector, where substantial economic and legal changes take place in a sector or several sectors of the economy and where, owing to these changes, a measure that initially did not come within the scope of Article 87 of the Treaty may fall under State aid control.
Menetlusmääruse artikli 1 punkti b alapunktist v nähtub selgelt, et esineb erandolukordi, nagu ühisturu areng või sektori liberaliseerimine, mille raames toimuvad olulised majanduslikud ja õiguslikud muutused ühes või mitmes majandussektoris ning kus sellise meetme suhtes, mis esialgu ei kuulunud asutamislepingu artikli 87 kohaldamisalasse, võidakse nende muutuste tõttu hakata kohaldama riigiabi kontrolli.
When liberalising a sector of the economy, to keep all measures which did not qualify as State aid owing to the substantially different market conditions at the time they were granted, but which as of liberalisation meet all the criteria of State aid, would de facto perpetuate a large part of the pre-competitive market circumstances.
Kui majandussektori liberaliseerimisel püütakse hoida alles kõik meetmed, mida oluliselt erinevate turutingimuste tõttu ei olnud nende rakendamise ajal võimalik käsitada riigiabina, kuid mis liberaliseerimise tulemusena vastavad kõigile riigiabi kriteeriumitele, põlistaks see faktiliselt suure osa konkurentsieelsetest turutingimustest.
This would go against the precise intention of putting an end to such an uncompetitive situation on a market, i.e. the decision of the Member States to liberalise the given sector.
See oleks vastuolus selge kavatsusega lõpetada turul selline olukord, kus konkurents puudub, st liikmesriikide otsusega vastav sektor liberaliseerida.
The purpose of special provisions whereby a measure can become State aid is to avoid prolonging any measures which, although not constituting aid under previous economic and legal circumstances, might harm the interests of players in the new market conditions [50].
Erisätetega, mille alusel võib hakata meedet käsitama riigiabina, püütakse vältida kõigi selliste meetmete pikendamist, mis varasemate majanduslike ja õiguslike tingimuste alusel ei olnud riigiabi, kuid mis võivad uutes turutingimustes kahjustada turuosaliste huve [50].
The question of whether such State aid is to be classified as existing or new aid should be assessed separately once the Commission has established the existence or otherwise of State aid.
Küsimust, kas sellist riigiabi tuleb liigitada olemasoleva või uue abina, tuleb hinnata eraldi pärast seda, kui komisjon on kindlaks määranud, kas tegemist on riigiabiga või mitte.
Hungary's economy underwent a drastic change in the 1990s.
Ungari majanduses toimusid 1990. aastatel põhjalikud muudatused.
In joining the European Union, Hungary also joined the liberalised internal energy market.
Euroopa Liiduga ühinedes liitus Ungari ka liberaliseeritud energia siseturuga.
The competition rules of the Accession Act do not provide for any exception as regards the Hungarian energy market.
Ühinemisakti konkurentsieeskirjadega ei nähta Ungari energiaturu suhtes ette ühtegi erandit.
In the light of this, contrary to the interested parties’ comments, the Commission is of the view that the PPAs, entered into in substantially different economic conditions (as recognised by the interested parties) before accession to the liberalised internal energy market, may very well become State aid in the new legal and economic circumstances.
Seoses sellega on komisjon erinevalt huvitatud isikute märkustest arvamusel, et elektrienergia ostulepinguid, mis sõlmiti oluliselt erinevates majandustingimustes (nagu on tunnistanud huvitatud isikud) enne liberaliseeritud energia siseturuga ühinemist, võib hakata uutes majanduslikes ja õiguslikes tingimustes käsitama riigiabina.
To establish the existence of such aid, the four criteria of the existence of State aid within the measure should be assessed under the new economic and legal circumstances.
Sellise abi olemasolu kindlaks määramiseks tuleks meedet hinnata uutes majanduslikes ja õiguslikes tingimustes riigiabi nelja kriteeriumi põhjal.
The question of the relevant time of assessment should furthermore be assessed in the light of the Accession Act.
Lisaks sellele tuleks hindamise asjakohase aja küsimust hinnata seoses ühinemisaktiga.
Unlike in previous accessions, the Member States agreed to introduce specific provisions to the Accession Act whereby all aid measures applicable after accession and concluded after 10 December 1994 were to be notified to the Commission before accession and reviewed by it on the basis of the acquis communautaire.
Erinevalt varasematest ühinemistest nõustusid liikmesriigid lisama ühinemisakti erisätted, mille alusel tuleb komisjoni teavitada kõigist pärast ühinemist kohaldatavatest ja pärast 10. detsembrit 1994 jõustunud abimeetmetest ning need tuleb läbi vaadata ühenduse õigustiku põhjal.
The vast majority of the countries that joined the EU on 1 May 2004 had, for historical reasons, a strong tradition of State interventionism.
Enamikus Euroopa Liiduga 1. mail 2004 liitunud riikides oli ajaloolistel põhjustel tugev riigi sekkumise traditsioon.
However, there may be measures that could not fulfil the four criteria of State aid before accession owing to the very different market conditions then prevailing.
Siiski võib olla meetmeid, mis ei vastanud enne ühinemist valitsevate turutingimuste tõttu riigiabi neljale kriteeriumile.
However, with the new legal and economic conditions of post-accession, these conditions may very well become fulfilled.
Ühinemisjärgsete uute õiguslike ja majanduslike tingimuste tõttu võivad nimetatud tingimused olla siiski täidetud.
The relevant articles of the Accession Act aim at ensuring undistorted competition on the internal market for the period after the date of entry into force of the Treaty.
Ühinemisakti asjakohaste artiklitega püütakse tagada siseturul pärast asutamislepingu jõustumise kuupäeva moonutamata konkurentsitingimused.
Consequently, the purpose of the relevant articles of the Accession Act is to avoid distortions of competition on the common market due to incompatible State aid measures after accession.
Sellest tulenevalt on ühinemisakti asjakohaste artiklite eesmärk vältida siseturul selliseid konkurentsimoonutusi, mis tulenevad ühisturuga kokkusobimatutest riigiabi meetmetest pärast ühinemist.
In this regard, it is irrelevant whether in the 1990s when the measure was granted, it actually fulfilled all the criteria of State aid or not.
Sellega seoses ei ole oluline, kas meede vastas riigiabi kriteeriumitele selle rakendamise ajal 1990. aastatel.
Consequently, the relevant time for the assessment of the criteria for the existence of aid as to be the time period following the date Hungary joined the EU and the liberalised internal energy market.
Abi olemasolu kriteeriumide hindamiseks on järelikult asjakohane ajavahemik, mis järgneb Ungari ühinemisele ELiga ja liberaliseeritud energia siseturuga.
Any other approach would lead to a situation where the economic conditions of the pre-accession and pre-liberalisation period (corresponding, in the case of most new Member States, to a transition period following the communist regime) could be perpetuated long after the country's accession to the European Union.
Igasugune muu lähenemisviis tooks kaasa olukorra, kus ühinemis- ja liberaliseerimiseelsed (enamiku uute liikmesriikide puhul on tegemist kommunistliku režiimi järgse üleminekuperioodiga) majandustingimused kehtiksid kaua pärast riigi ühinemist Euroopa Liiduga.
Measures which might not have constituted State aid before accession could be maintained and even prolonged as long as the Member State wished, even if they constituted State aid under post-accession conditions, as they would not fall under the Commission's State aid control.
Meetmeid, mis enne ühinemist ei olnud tingimata riigiabi, võidakse säilitada ja isegi pikendada nii kaua kuni liikmesriik seda soovib, isegi kui need kujutavad endast ühinemisjärgsete tingimuste alusel riigiabi, sest need ei kuuluks komisjoni riigiabi kontrolli alla.
This is precisely the intention of the interested parties’ comments in this regard.
Just seda taotlevad huvitatud isikud oma märkustega kõnealusel teemal.
All the interested parties’ arguments concerning the relevant time of assessment aim to show that the economic and legal assessment of the PPAs in the context of the present State aid procedure should be based only on the circumstances that prevailed at the time of the signature of the PPAs (i.e. between 1995 and 2001), and to lead to the conclusion that the PPAs, because of those legal and economic circumstances, do not constitute State aid.
Huvitatud isikud püüavad oma väidega asjakohase hindamise aja suhtes näidata, et elektrienergia ostulepingute majanduslik ja õiguslik hindamine seoses praeguse riigiabi menetlusega peaks põhinema üksnes tingimustel, mis valitsesid elektrienergia ostulepingute sõlmimise ajal (st aastatel 1995–2001), ning jõuda järelduseni, et elektrienergia ostulepingud ei kujuta endast nimetatud õiguslike ja majanduslike tingimuste tõttu riigiabi.
They argue that the market economy operator test and the criteria of distortion of competition and effect on trade should be analysed in the economic context of the mid-1990s, that the Commission should take into account MVM's obligations at that time (security of supply) and the model of the energy sector prevailing at that time (‘Single Buyer’ model, etc.).
Nad väidavad, et turumajanduse tingimustes tegutseva turuosalise testi, konkurentsi moonutamise kriteeriumeid ning mõju kaubandusele tuleks analüüsida, võttes arvesse 1990. aastatel valitsenud majanduslikku olukorda, ning et komisjon peaks arvesse võtma tol ajal kehtinud MVMi kohustusi (varustuskindlus) ja energiasektori mudelit (nn ühe ostja mudel).
In their view, the result of the assessment under these circumstances should prevail until the end date of the PPAs (2024 for the longest contract), irrespective of such changes as Hungary's accession to the EU and the subsequent mandatory liberalisation of the energy market.
Nad on arvamusel, et vastavalt nendele tingimustele tehtud hindamise tulemus peaks kehtima kuni elektrienergia ostulepingute lõppkuupäevani (kõige pikem leping kehtib 2024. aastani), hoolimata sellistest muudatustest nagu Ungari ühinemine ELiga ja sellele järgnenud energiaturu kohustuslik liberaliseerimine.
The Commission cannot agree with this line of argument.
Komisjon ei saa selliste väidetega nõustuda.
The Commission is of the view that the relevant articles of the Accession Act aim precisely at avoiding such situations, by requiring the immediate application of State aid rules to the players of the economy.
Komisjoni arvates püütakse ühinemisakti asjakohaste artiklitega just sellist olukorda vältida, nõudes riigiabi eeskirjade viivitamatut kohaldamist majanduses osalejate suhtes.
The Accession Act does provide for exceptions for certain sectors of the economy (e.g. provisions on transport), but no exception whatsoever is provided for operators on the electricity market.
Ühinemisaktis on sätestatud erandid teatavatele majandussektoritele (nt transporti käsitlevad sätted), kuid elektrituru ettevõtjatele erandeid kehtestatud ei ole.
The acquis communautaire, including Directive 96/92/EC, thus applies to all contractual conditions of the Hungarian electricity market immediately as of accession.
Ühenduse õigustikku, sealhulgas direktiivi 96/92/EÜ, tuli seega kohaldada Ungari elektrituru lepingutingimuste suhtes kohe alates Ungari ühinemisest ELiga.
In its assessment of the PPAs, the Commission thus takes the view that, by joining the liberalised internal energy market, Hungary agreed to apply the principles of that market's economy to all the players on its existing market, including all existing commercial relations.
Elektrienergia ostulepingute hindamisel on komisjon seega seisukohal, et ühinedes liberaliseeritud energia siseturuga, nõustus Ungari kohaldama turumajanduse kõiki põhimõtteid kõigi oma olemasoleval turul osalejate suhtes, sealhulgas kõigi olemasolevate ärisuhete suhtes.
The Commission must therefore assess whether, as of the day on which Hungary joined the European Union, the measure meets the criteria for the existence of State aid.
Komisjon peab seepärast hindama, kas meede vastab Ungari Euroopa Liiduga ühinemise päevast alates riigiabi olemasolu kriteeriumitele.
As an introduction to the assessment of the existence of an advantage, it is useful to note that most of the power generators acknowledged in their comments that they could not have invested in those plants without the guarantees offered by the PPAs.
Eelise olemasolu hindamise sissejuhatuseks tuleb märkida, et enamik elektritootjatest tunnistas oma märkustes, et nad ei oleks saanud investeerida neisse elektrijaamadesse ilma elektrienergia ostulepingute pakutud tagatisteta.
[…] power plant argues in its comments that ‘The PPAs are an important element for the banks to agree to finance the investment and pre-finance the operating costs on a continuous basis.
[…] elektrijaam väidab oma märkustes, et „elektrienergia ostulepingud on olulised pankade jaoks, et nad nõustuksid investeeringut rahastama ning tegevuskulusid pidevalt eelrahastama.”
[…] On […], […] asked for the consortium's [i.e. the financial institutions’] view on a potential amendment of the PPAs.
[…] „[nimi] küsis [kuupäev] konsortsiumilt [st finantseerimisasutustelt] tema seisukohta elektrienergia ostulepingute võimaliku muutmise kohta.
However, the banks refused the decrease of both the reserved capacities and the guaranteed off-take’ [52].
Pangad keeldusid siiski vähendamast nii reserveeritud võimsust kui ka tagatud ostukogust” [52].
In this regard, […] (as facility agent for the twelve banks, lenders of nearly […] to Csepel power plant) argues that ‘The view of the Banks is that the PPA is part of a package of closely related commercial agreements that secured and still secure the Facility Agreement that provides the financing for the project at market conditions.
Sellega seoses väidab […] (laenukorraldaja 12 pangale, kes on andnud peaaegu […] laenu Csepeli elektrijaamale), et „pangad on seisukohal, et elektrienergia ostulepingud on osa tihedalt seotud kaubanduslepete paketist, mis kaitsesid ja jätkuvalt kaitsevad laenulepingut, mille alusel rahastatakse projekti turutingimustel.
Thus, any change of the PPAs would automatically affect the Banks and, owing to the contractual mechanisms available to the Banks to protect their financial interests, in turn endanger the Csepel II Project as a whole’.
Elektrienergia ostulepingute iga muutus mõjutaks seega automaatselt pankasid ja seaks seetõttu, et pangad saavad kasutada lepingulisi mehhanisme oma finantshuvide kaitsmiseks, omakorda ohtu terve Csepel II projekti.”
[…] (as facility agent for the nine banks, lenders of nearly […] to AES-Tisza) argues that ‘The principal basis for this financing was the existence of the PPA along with the other pertinent project documents (e.g. the Fuel Supply Agreement).
[…] (laenukorraldaja üheksale pangale, kes on andnud peaaegu […] laenu AES-Tiszale) väidab, et „antud rahastamise põhialus oli elektrienergia ostulepingu olemasolu koos muude asjakohaste projektidokumentidega (nt kütusetarne leping).
[…] The PPAs provide stability to demand risk (volume of electricity sold and pricing).’‘The demand stability feature […] is critical in giving banks the necessary security to provide long-term financing in an immature market’.
[…] elektrienergia ostulepingud tagavad nõudlusriski stabiilsuse (müüdud elektri kogus ja hind).”„Nõudluse stabiilsus […] on väga oluline, et pakkuda pankadele vajalikku turvalisust pikaajaliseks rahastamiseks ebaküpsel turul.”
In order to assess the existence of an advantage under the PPAs, the Commission first carried out a preliminary analysis to determine what line of reasoning to follow in the assessment.
Selleks et hinnata eelise olemasolu elektrienergia ostulepingute puhul, tegi komisjon esmalt esialgse analüüsi selgitamaks, millist mõttekäiku hindamisel kasutada.
As a result of the preliminary analysis, outlined in recitals 180 to 190, the Commission concluded that in order to establish whether an advantage existed, it should be ascertained whether under the conditions prevailing when Hungary joined the European Union, a market operator would have granted the generators a similar guarantee as that enshrined in the PPAs, namely a purchase obligation on the part of MVM of the capacities reserved in the PPAs (corresponding to a substantial proportion and, in many cases, to all the power plant's available capacities), a guaranteed minimum quantity of generated power over a period of 15 to 27 years corresponding to the typical expected lifetime of the assets concerned or their depreciation, at a price covering the plant's fixed and variable costs (including fuel costs) [53].
Esialgse analüüsi tulemusena, mida on lühidalt tutvustatud põhjendustes 180–190, jõudis komisjon järeldusele, et eelise olemasolu kindlaks määramiseks tuleks selgitada, kas Ungaris Euroopa Liiduga ühinemise ajal kehtinud tingimuste alusel oleks ettevõtja andnud elektritootjatele samasuguse tagatise nagu on sätestatud elektrienergia ostulepingutes, st elektrienergia ostulepingutega reserveeritud võimsuse (mis hõlmab märkimisväärse osa elektrijaama pakutavast võimsusest ja paljudel juhtudel isegi kogu võimsuse) ostukohutus MVMi poolt ning toodetava energia tagatud miinimumkogus 15–27 aasta jooksul, mis vastab asjaomase vara tüüpilisele eeldatavale elueale või kulumile, hinnaga, mis katab elektrijaama püsi- ja muutuvkulud (sealhulgas kütusehind) [53].
As a second step, the Commission analysed the answer to this question in the light of standard commercial practices on European electricity markets.
Teiseks analüüsis komisjon vastust sellele küsimusele, võttes arvesse Euroopa elektrituru üldist äritava.
Finally, the Commission briefly assessed the impact of the PPAs on the market in the period following Hungary's accession to the European Union.
Lõpuks hindas komisjon lühidalt elektrienergia ostulepingute mõju turule Ungari Euroopa Liiduga ühinemise järgsel perioodil.
Although this analysis is not necessary to determine the existence or otherwise of an economic advantage within the PPAs, it is useful in order to duly address certain comments submitted by interested parties.
Kuigi antud analüüs ei olnud vajalik, et määrata kindlaks majandusliku eelise olemasolu elektrienergia ostulepingutes, on see kasulik teatavate huvitatud isikute esitatud märkuste nõuetekohaseks käsitlemiseks.
Preliminary analysis: the reasoning that should be followed in order to assess the existence or otherwise of an advantage
Esialgne analüüs: mõttekäik, mida tuleks järgida eeliste olemasolu hindamiseks