natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Normally, the adsorption coefficient of a test substance can be estimated to within +/- 0,5 log unit of the value determined by the batch equilibrium method (see Table 1 in the Appendix).
Tavaliselt saab uuritava aine adsorptsiooniteguri määrata täpsusega ±0,5 logaritmiühikut perioodilise tasakaalu meetodiga määratud väärtusest (vt liites olevat tabelit 1).
Higher accuracy may be achieved if the reference substances used are structurally related to the test substance.
Suurema täpsuse võib saavutada, kui kasutatakse võrdlusaineid, mis on struktuurilt uuritava ainega seotud.
Determinations should be run at least in duplicate.
Määramised tuleks teha vähemalt kaks korda.
The values of log Koc derived from individual measurements should be within a range of 0,25 log unit.
Individuaalsetest määramistest tuletatud log Koc väärtused peaksid jääma vahemikku 0,25 logaritmiühikut.
Experience gained so far in the application of the method is supportive of its validity.
Meetodi kasutamisest saadud kogemused toetavad selle valiidsust.
An investigation of the HPLC method, using 48 substances (mostly pesticides) for which reliable data on Koc on soils were available gave a correlation coefficient of R = 0,95 (10) (11).
HPLC-meetodi uurimine, milles kasutati 48 ainet (enamasti pestitsiidid), mille kohta on olemas usaldusväärsed mulla Koc kohta käivad andmed, andis korrelatasioonikordaja R = 0,95 (10, 11).
An inter-laboratory comparison test with 11 participating laboratories was performed to improve and validate the method (12).
Meetodi tõhustamiseks ja valideerimiseks viidi läbi laboratooriumidevaheline võrdlusuuring, milles osales 11 laboratooriumi (12).
Results are given in Table 2 of the Appendix.
Tulemused on esitatud liite tabelis 2.
Preliminary Estimation of the Adsorption Coefficient
Adsorptsiooniteguri esialgne määramine
The octanol-water partition coefficient Pow (= Kow) and, to some extent, the water solubility can be used as indicators for the extent of adsorption, particularly for non-ionised substances, and thus may be used for preliminary range finding.
Oktanooli/vee jaotustegurit Pow (= Kow) ja teatud ulatuses ka vees lahustuvust saab kasutada adsorptsiooni ulatuse indikaatoritena, eriti ioniseerimata ainete korral, ja seega kasutada esialgse ulatuse leidmiseks.
A variety of useful correlations have been published for several groups of chemicals (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7).
Paljude kemikaalide rühmade kohta on avaldatud mitmeid kasulikke korrelatsioone (1, 2, 3, 4, 5, 6, 7).
A liquid chromatograph, fitted with a pulse-free pump and a suitable detection device is required.
Vajalik on mittepulseeriva pumba ja sobiva tuvastamisseadmega vedelikkromatograafi olemasolu.
The use of an injection valve with an injection loop is recommended.
Soovitatakse kasutada klapp-pihustit, millel on sisestus silmus.
Commercial cyanopropyl chemically bound resins on a silica base shall be used (e.g. Hypersil and Zorbax CN).
Kasutatakse müügilolevaid ränidioksiidist alusega tsüanopropüülsidemega seotud vaike (nt Hypersil ja Zorbax CN).
A guard column of the same material may be positioned between the injection system and the analytical column.
Sama aine juhtkolonni võib asetada sisestussüsteemi ja analüütilise kolonni vahele.
Columns from different suppliers may vary considerably in their separation efficiency.
Erinevate tarnijate kolonnid võivad oma eraldamise efektiivsuse suhtes märkimisväärselt varieeruda.
As a guidance, the following capacity factors k' should be reached: log k'> 0,0 for log Koc = 3,0 and log k' > — 0,4 for log Koc = 2,0 when using methanol/water 55/45 % as mobile phase.
Juhisena tuleks üritada saavutada järgmised võimsustegurid k': log k' > 0,0, kui log Koc = 3,0, ja log k' > – 0,4, kui log Koc = 2,0, kasutades metanooli/vee suhet 55/45 % liikuva faasina.
Mobile phases
Liikuvad faasid
Several mobile phases have been tested and the following two are recommended:
Uuritud on mitmeid liikuvaid faase ja soovitatakse kahte järgmist:
methanol/water (55/45 % v/v)
metanool/vesi (55/45 mahuprotsenti);
methanol/0,01M citrate-buffer pH 6,0 (55/45 % v/v)
metanool/0,01 M tsitraatpuhver pH 6,0 (55/45 mahuprotsenti).
HPLC grade methanol and distilled water or citrate-buffer are used to prepare the eluting solvent.
Elueerimislahusti valmistamiseks tuleb kasutada HPLC-puhast metanooli ja destilleeritud vett või tsitraatpuhvrit.
The mixture is degassed before use.
Enne kasutamist segud degaseeritakse.
If methanol/water mixtures are not appropriate, other organic solvent/water mixtures may be tried, e.g. ethanol/water or acetonitrile/water mixtures.
Kui metanooli/vee segud ei sobi, võib kasutada teisi orgaanilise lahusti ja vee segusid, näiteks etanooli ja vee segu või atsetonitriili ja vee segu.
For ionisable compounds the use of buffer solution is recommended to stabilise pH.
Ioniseeruvate ühendite korral soovitatakse kasutada puhverlahust pH stabiliseerimiseks.
Care must be taken to avoid salt precipitation and column deterioration, which may occur with some organic phase/buffer mixtures.
Tuleb hoolitseda selle eest, et sool ei ladestuks ja kolonn ei manduks, mida võib mõningate orgaaniliste faaside/puhversegude korral esineda.
No additives such as ion pair reagents may be used because they can affect the sorption properties of the stationary phase.
Kasutada ei tohi mingeid lisaaineid, nagu näiteks ioonpaari reaktiive, sest need võivad mõjutada statsionaarse faasi sorptsiooni omadusi.
Such changes of the stationary phase may be irreversible.
Sellised statsionaarse faasi muutused võivad olla pöördumatud.
For this reason, it is mandatory that experiments using additives are carried out on separate columns.
Seetõttu on kohustuslik lisaaineid kasutavad katsed viia läbi eraldi kolonnides.
Test and reference substances should be dissolved in the mobile phase.
Uuritavad ained ja võrdlusained tuleks lahustada liikuvas faasis.
Test condition
Katsetingimused
The temperature during the measurements should be recorded.
Temperatuur mõõtmiste kestel tuleks dokumenteerida.
The use of a temperature controlled column compartment is highly recommended to guarantee constant conditions during calibration and estimation runs and measurement of the test substance.
Väga soovitatav on kasutada reguleeritava temperatuuriga kolonni, et tagada püsivad tingimused kaliibrimise ja hindamise katsete jooksul ning uuritava aine määramisel.
Determination of dead time to
Surnud aja t0 määramine
For the determination of the dead time to two different methods may be used (see also Section 1.2).
Surnud aja t0 määramiseks võib kasutada kahte erinevat meetodit (vt ka punkti 1.2).
Determination of the dead time to by means of a homologous series
Surnud aja t0 määramine, kasutades homoloogilist rida
This procedure has proven to yield reliable and standardised to values.
See menetlus on andnud usaldusväärseid ja standardiseeritud t0 väärtusi.
For details see Testing Method A.8: Partition coefficient (n-octanol/water), HPLC method.
Üksikasju vt katsemeetodit käsitlevas punktis A.8: jaotustegur (n-oktanool/vesi), HPLC-meetod.
Determination of the dead time to by inert substances which are not retained by the column
Surnud aja t0 määramine inertsete ainete abil, mis ei jää kolonni
This technique is based on the injection of solutions of formamide, urea or sodium nitrate.
See tehnika põhineb formamiidi, karbamiidi või naatriumnitraadi lahuste lisamisel.
Measurements should be performed at least in duplicate.
Määramisi tuleks teha vähemalt kaks korda.
Determination of the retention times tR
Peetumisaegade tR määramine
Reference substances should be selected as described in Section 1.3.
Võrdlusained tuleks valida punktis 1.3 kirjeldatud viisil.
They may be injected as a mixed standard to determine their retention times, provided it has been confirmed that the retention time of each reference standard is unaffected by the presence of the other reference standards.
Need võib sisestada segastandardina peetumisaegade kindlaksmääramiseks, tingimusel, et on tõendatud, et ühegi võrdlus standardi peetumisaega ei mõjuta teiste võrdlusstandardite juuresolek.
The calibration should be performed at regular intervals at least twice daily in order to account for unexpected changes in column performance.
Kaliibrimine tuleks teha korrapäraste ajavahemike tagant vähemalt kaks korda päevas, et oleks võimalik seletada kolonni tulemuste ootamatuid muutusi.
For best practice the calibration injections should be carried out before and after injections of the test substance to confirm retention times have not drifted.
Kaliibrimissisestused soovitatakse teha enne ja pärast uuritava aine sisestamist, et saada kinnitust selle kohta, et peetumisaeg ei ole muutunud.
The test substances are injected separately in quantities as small as possible (to avoid column overload) and their retention times are determined.
Uuritavad ained sisestatakse eraldi võimalikult väikestes kogustes (et vältida kolonni ülekoormust) ning nende peetumisajad määratakse kindlaks.
In order to increase the confidence in the measurement, at least duplicate determinations should be made.
Määramiste usaldusväärsuse suurendamiseks tuleb need teha vähemalt kaks korda.
The values of log Koc derived from individual measurements should fall within a range of 0,25 log unit.
Individuaalsetest mõõtmistest tuletatud log Koc väärtused peaksid jääma vahemikku 0,25 logaritmiühikut.
The capacity factors k' are calculated from the dead time to and retention times tR of the selected reference substances according to equation 4 (see Section 1.2).
Võimsustegurid k' arvutatakse valitud võrdlusainete surnud aja t0 ja peetumisaegade tR põhjal vastavalt võrrandile 4 (vt punkti 1.2).
The log k' data of the reference substances are then plotted against their log Koc values from batch equilibrium experiments given in Tables 1 and 3 of the Appendix.
Seejärel joonistatakse graafik, milles võrdlusainete log k' andmed esitatakse liite tabelites 1 ja 3 toodud partii tasakaalustamise katsetest saadud vastavate log Koc väärtuste funktsioonina.
Using this plot, the log k' value of a test substance is then used to determine its log Koc value.
Selle graafiku abil kasutatakse uuritava aine log k' väärtust selle log Koc väärtuse määramiseks.
If the actual results show that the log Koc of the test substance is outside the calibration range the test should be repeated using different, more appropriate reference substances.
Kui tegelikud tulemused näitavad, et uuritava aine log Koc on väljaspool kaliibrimisvahemikku, tuleks uuringut korrata, kasutades erinevaid, sobivamaid võrdlusaineid.
The report must include the following information:
Aruanne peab sisaldama järgmist teavet:
identity of test and reference substances and their purity, and pKa values if relevant,
uuritavate ainete ja võrdlusainete identsus ja puhtus ning vajaduse korral pKa väärtused;
description of equipment and operating conditions, e.g. type and dimension of analytical (and guard) column, means of detection, mobile phase (ratio of components and pH), temperature range during measurements,
seadmete ja tegevustingimuste kirjeldus, nt analüütilise (ja juht-) kolonni tüüp ja mõõtmed, tuvastamisvahendid, liikuv faas (komponentide suhe ja pH), temperatuuri vahemik määramiste jooksul;
dead time and the method used for its determination,
surnud aeg ja selle määramiseks kasutatud meetod;
quantities of test and reference substances introduced in the column,
kolonni viidud uuritavate ainete ja võrdlusainete kogused;
retention times of reference compounds used for calibration,
kaliibrimiseks kasutatud võrdlusühendite peetumisajad;
details of fitted regression line (log k' vs log Koc) and a graph of the regression line,
joonestatud regressioonigraafiku (log k' vs log Koc) üksikasjalikud andmed ja graafik ise;
average retention data and estimated d log Koc value for the test compound,
uuritud ühendi keskmised peetumisandmed ja määratud log Koc väärtus;
chromatograms.
kromatogrammid.
Rosenblatt (ed), (1990) Handbook of chemical property estimation methods, chapt.
Handbook of chemical property estimation methods, Chap.
Chemosphere, 17, p. 167.
The estimation of the adsorption coefficient (Koc) for soils by HPLC Chemosphere, 17, 1 67.
Briggs, (1981) Theoretical and experimental relationships between soil adsorption, octanol-water partition coefficients, water solubilities, bioconcentration factors, and the parachor.
Briggs (1981). Theoretical and experimental relationships between soil adsorption, octanol-water partition coefficients, water solubilities, bioconcentration factors, and the parachor.
Schmedding, (1983) Partition equilibria of nonionic organic compounds between soil organic matter and water.
Schmedding (1983). Partition equilibria of nonionic organic compounds between soil organic matter and water.
Technol., 17, p. 227-231.
Technol., 17, pp. 227–231.
Gerstl, U. Mingelgrin (1984) Sorption of organic substances by soils and sediment.
Gerstl, U. Mingelgrin (1984). Sorption of organic substances by soils and sediment.
Health, B19, p. 297-312.
Health, B19, pp. 297–312.
Chiou, L.J.
C T. Chiou, L. J. Peters, V. H. Freed (1979).
Peters, V. H. Freed, (1979) A physical concept of soil water equilibria for nonionic organic compounds, Science, 106, p. 831-832.
A physical concept of soil water equilibria for nonionic organic compounds, Science, 106, pp. 831–832.
Karickhoff, (1981) Semi-empirical estimation of sorption of hydrophobic pollutants on natural sediments and soils.
Karickhoff (1981). Semi-empirical estimation of sorption of hydrophobic pollutants on natural sediments and soils.
Chemosphere, 10, p. 833-846.
Chemosphere, 10, pp. 833–846.
Kördel, D. Hennecke, M. Herrmann, (1997) Application of the HPLC-screening method for the determination of the adsorption coefficient on sewage sludges.
Kördel, D. Hennecke, M. Herrmann (1997). Application of the HPLC-screening method for the determination of the adsorption coefficient on sewage sludges.
Chemosphere, 35(1/2), p. 121-128.
Chemosphere, 35(1/2), 121-128.
Kördel (1996) Comparison of screening methods for the estimation of adsorption coefficients on soil.
Kördel (1996). Comparison of screening methods for the estimation of adsorption coefficients on soil.
Kördel, J. Stutte, G. Kotthoff (1993) HPLC-screening method for the determination of the adsorption coefficient in soil-comparison of different stationary phases, Chemosphere, 27(12), p. 2341-2352.
Kördel, J. Stutte, G. Kotthoff (1993). HPLC-screening method for the determination of the adsorption coefficient in soil-comparison of different stationary phases, Chemosphere, 27(12), pp. 2341–2352.
Kördel, W.
Kördel, W.
Klein (1991) Sorption of nonpolar and polar compounds to soils: Processes, measurements and experience with the applicability of the modified OECD Guideline 106, Chemosphere, 22, p. 285-304.
Klein (1991). Sorption of nonpolar and polar compounds to soils: Processes, measurements and experience with the applicability of the modified OECD Guideline 106, Chemosphere, 22, pp. 285–304.
Kördel, G. Kotthoff, J. Müller (1995) HPLC-screening method for the determination of the adsorption coefficient on soil-results of a ring test.
Kördel, G. Kotthoff, J. Müller (1995). HPLC-screening method for the determination of the adsorption coefficient on soil-results of a ring test.
Chemosphere, 30(7), p. 1373-1384.
Chemosphere, 30(7), pp. 1373–1384.
Comparison of Koc values for soils and sewage sludges, and calculated values by the HPLC screening method [1], [2]
Muldade ja reoveesette Koc väärtuste ja HPLC-sõelumismeetodi alusel arvutatud väärtuste võrdlus [1]/ [2]
substance
Aine
CAS-No
CASi nr
log Koc sewage sludges
log Koc reoveesete
log Koc soils
log Koc mullad
Benzoic acid phenylester
Bensoehappe fenüülester
Benzamide
Bensamiid
4-Nitrobenzamide
4-nitrobensamiid
2,5-Dichloroaniline
2,5-dikloroaniliin
log Koc
CASi nr
[OECD 106]
log Koc (OECD 106) Koc log Koc
[HPLC-method]
[HPLC-meetod][ [HPLC-meetod]
Recommended reference substances for the HPLC screening method based on soil adsorption data.
Mulla adsorptsiooni käsitlevatel andmetel põhineva HPLC-sõelumismeetodi jaoks soovitatavad võrdlusained
Reference substance
Võrdlusained
log Koc mean values from batch equilibrium
Partii tasakaaluolekust saadud log Koc keskmised väärtused
number of Koc data
Koc andmete number
source
Allikas
2-Nitrobenzamide
2-Nitrobensamiid
N.N-dimethylbenzamide
N, N-dimetiiiilbensamiid
4-Methylbenzamide
4-metüülbensamiid
3-Nitrobenzamide
3-nitrobensamiid
3,5-Dinitrobenzamide
3,5-dinitrobensamiid
Carbendazim
Karbentasiim
1,2,3-Trichlorobenzene
1,2,3-triklorobenseen
γ-HCH
y-HCH
α-Endosulfan
α-endosulfaan
Basic Blue 41 (mix)
Basic Blue 41 (segu)
Kördel, D. Hennecke, C. Franke, (1997) Determination of the adsorption-coefficients of organic substances on sewage sludges.
Kördel, D. Hennecke, C. Franke (1997). Determination of the adsorption-coefficients of organic substances on sewage sludges.
Chemosphere, 35 (1/2), p. 107-119.
Chemosphere, 35 (1/2), 107-119.
Oepen, W.
Oepen, W.
Klein., (1991) Chemosphere, 22, p. 285-304.
Klein (1991). Chemosphere, 22, pp. 285-304.
Data provided by industry.
Tööstusest saadud andmed.
This Reproduction toxicity test method is a replicate of the OECD TG 211 (1998).
Käesolev sigivust kahjustava toksilisuse katse lähtub OECD juhendist TG 211 (1998).
The primary objective of the test is to assess the effect of chemicals on the reproductive output of Daphnia magna.
Katse põhieesmärk on hinnata kemikaalide mõju Daphnia magna sigivusele.
Parent Animals: are those female Daphnia present at the start of the test and of which the reproductive output is the object of the study.
Vanemad – katse alguse juures olevad emased kiivrikud, kelle sigivuse uurimine on katse eesmärk.
Offspring: are the young Daphnia produced by the parent animals in the course of the test.
Järglane – noored kiivrikud, kelle vanemad on katse jooksul ilmale toonud.
Lowest Observed Effect Concentration (LOEC): is the lowest tested concentration at which the substance is observed to have a statistically significant effect on reproduction and parent mortality (at p < 0,05) when compared with the control, within a stated exposure period.
Vähim toimet avaldav kontsentratsioon (LOEC) – madalaim uuritud kontsentratsioon, mille puhul on ainel kindlaksmääratud kokkupuuteaja jooksul kontrollrühmaga võrreldes statistiliselt märkimisväärne mõju sigivusele ja vanemate suremusele (p < 0,05).
When these two conditions cannot be satisfied, a full explanation must be given for how the LOEC (and hence the NOEC) has been selected.
Kui neid kaht tingimust ei ole võimalik täita, tuleb esitada selgitus selle kohta, kuidas LOEC (ja sellest tulenevalt ka NOEC) on valitud.
No Observed Effect Concentration (NOEC): is the test concentration immediately below the LOEC, which when compared with the control, has no statistically significant effect (p < 0,05), within a stated exposure period.
Katsealustele organismidele täheldatavat toimet mitte avaldav kontsentratsioon (NOEC) – LOECst vahetult madalam uuritav kontsentratsioon, millel ei ole kindlaksmääratud kokkupuuteaja jooksul kontrollrühmaga võrreldes statistiliselt märkimisväärset mõju (p < 0,05).
ECx: is the concentration of the test substance dissolved in water that results in a x % reduction in reproduction of Daphnia magna within a stated exposure period.
ECX – vees lahustatud uuritava aine kontsentratsioon, mis põhjustab kiivrike sigivuse vähenemist kokkupuuteaja jooksul x %.
Intrinsic rate of increase: is a measure of population growth which integrates reproductive output and age-specific mortality (20) (21) (22).
Sisemise kasvu määr – populatsiooni kasvu määr, milles ühendatakse sigivus ja easpetsiifiline suremus (20, 21, 22).
In steady state populations it will be zero.
Stabiilsetes populatsioonides on see null.
For growing populations it will be positive and for shrinking populations it will be negative.
Kasvavate populatsioonide puhul on see positiivne ja kahanevate populatsioonide puhul negatiivne.
Clearly, the latter is not sustainable and ultimately will lead to extinction.
Kahanevad populatsioonid ei ole ilmselt jätkusuutlikud ja surevad välja.
Limit of Detection: is the lowest concentration that can be detected but not quantified.
Avastamispiir – madalaim kontsentratsioon, mille olemasolu on võimalik avastada, kuid mille kogust ei saa kindlaks määrata.
Limit of Determination: is the lowest concentration that can be measured quantitatively.
Määramispiir – madalaim kontsentratsioon, mille koguse saab kindlaks määrata.
Mortality: an animal is recorded as dead when it is immobile, i.e. when it is not able to swim, or if there is no observed movement of appendages or postabdomen, within 15 seconds after gentle agitation of the test container.
Suremus – loom loetakse surnuks, kui ta ei liiguta, st ei suuda ujuda, või kui 15 sekundit pärast katseanuma õrna liigutamist ei ole võimalik täheldada tundlate ja tagakeha liikumist.
(If another definition is used, this must be reported together with its reference).
(Kui kasutatakse teistsugust määratlust, tuleb sellest teatada koos vajalike viidetega.)
Young female Daphnia (the parent animals), aged less than 24 hours at the start of the test, are exposed to the test substance added to water at a range of concentrations.
Noored emased kiivrikud (vanemad), kes on katse alguses alla 24 tunni vanad, viiakse kokku veele lisatud uuritava ainega erinevates kontsentratsioonides.
The test duration is 21 days.
Katse kestab 21 päeva.
At the end of the test, the total number of living offspring produced per parent animal alive at the end of the test is assessed.
Katse lõpus hinnatakse iga katse lõpus elus oleva vanema kohta saadud elus järglaste koguarvu.
This means that juveniles produced by adults that die during the test are excluded from the calculations.
See tähendab, et saadud noorloomi, kes katse käigus surevad, ei arvestata.
Reproductive output of parent animals can be expressed in other ways (e.g. number of living offspring produced per animal per day from the first day offspring were observed) but these should be reported in addition to the total number of juveniles produced per parent alive at the end of the test.
Vanemate sigivust saab väljendada ka muul moel (nt looma kohta päevas saadud elusate järglaste arv alates esimesest päevast, mil järglaste olemasolu märgati), kuid need tuleks edastada lisaks katse lõpus elus oleva vanema kohta saadud noorloomade koguarvule.
The reproductive output of the animals exposed to the test substance is compared to that of the control(s) in order to determine the lowest observed effect concentration (LOEC) and hence the no observed effect concentration (NOEC).
Uuritava ainega kokkupuutunud loomade sigivust võrreldakse kontrollrühma(de) omaga, et teha kindlaks vähim toimet avaldav kontsentratsioon (LOEC) ja selle põhjal ka täheldatavat toimet mitteavaldav kontsentratsioon (NOEC).
In addition, and as far as possible, the data are analysed using a regression model in order to estimate the concentration that would cause a x % reduction in reproductive output (i.e. the EC50, EC20, or EC10).
Lisaks sellele analüüsitakse andmeid võimaluse korral regressioonimudeli abil, et hinnata kontsentratsiooni, mis põhjustaks sigivuse vähenemise x % (st EC50, EC20 või EC10).
The survival of the parent animals and time to production of first brood must also be reported.
Andmed tuleb esitada ka vanemate ellujäämise ja esimeste järglaste saamise aja kohta.
Other substance-related effects on parameters such as growth (e.g. length) and possibly intrinsic rate of increase, may also be examined.
Uurida võib ka muid ainega seotud mõjusid loomade näitajatele, näiteks kasvule (pikkus), ja võimaluse korral ka sisemise kasvu määra.
Results of an acute toxicity test (see Method C.2, Part I) performed with Daphnia magna should be available.
Olemas peaksid olema andmed hiidkiivrikuga tehtud ägeda toksilisuse katse kohta (vt meetod C.2, I osa).
The result may be useful in selecting an appropriate range of test concentrations in the reproduction tests.
Tulemused võivad aidata valida sigivust puudutavate katsete jaoks sobivaid uuritavate kontsentratsioonide vahemikke.