natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hemorrhage, gross destruction, or no reaction to light …
Verejooks, täielikult hävinud vikerkest või ei reageeri valgusele …
Maximum possible: 2
Suurim võimalik punktide arv: 2
Conjunctivae
Sidekest
Redness (refers to palpebral and bulbar conjunctivae; excluding cornea and iris)
Punasus (viitab laugude ja silmamuna sidekestale, v.a sarv- ja vikerkest)
blood vessels hyperaemic (injected) …
0Mõned hüpereemilised veresooned (injekteeritud)…
Diffuse, crimson colour; individual vessels not easily discernible …
Hajunud sügavpunane värvus; üksikuid veresooni ei ole kerge eristada…
Diffuse beefy red …
Hajunud tumepunane…
Maximum possible: 3
Suurim võimalik punktide arv: 3
Chemosis
Sidekesta turse
Swelling (refers to lids and/or nictating membranes)
Turse (viitab laugudele ja/või niktatsioonikestale)
swelling above normal …
0Mõningane tavapärasest suurem turse …
Obvious swelling, with partial eversion of lids …
Selge turse, laud osaliselt ümber pöördunud …
Swelling, with lids about half closed …
Turse, laud poolsuletud …
Swelling, with lids more than half closed …
Turse, laud rohkem kui poolsuletud…
A Sequential Testing Strategy for Eye Irritation and Corrosion
Silma ärritavust ja söövitavust uurivate järjestikuste katsete tegemise strateegia
In the interests of sound science and animal welfare, it is important to avoid the unnecessary use of animals, and to minimise testing that is likely to produce severe responses in animals.
Mõistlike teaduslike meetodite ja loomade heaolu huvides on oluline vältida loomade tarbetut kasutamist ja vähendada selliste katsete tegemist, mis tõenäoliselt tekitab tõsiseid reaktsioone loomadel.
All information on a substance relevant to its potential ocular irritation/corrosivity should be evaluated prior to considering in vivo testing.
Kogu teavet aine võimaliku silmade ärritavuse/söövitavuse kohta tuleks hinnata enne in vivo katse tegemise kaalumist.
Sufficient evidence may already exist to classify a test substance as to its eye irritation or corrosion potential without the need to conduct testing in laboratory animals.
Võimalik, et on juba olemas piisavalt tõendeid katseaine klassifitseerimiseks silmade ärritavuse või söövitavuse järgi, ja ei ole vaja sooritada katset laboriloomadega.
Therefore, utilising a weight-of-the-evidence analysis and sequential testing strategy will minimise the need for in vivo testing, especially if the substance is likely to produce severe reactions.
Seetõttu vähendaks osakaaluanalüüsi kasutamine ja järjestikuste katsete tegemise strateegia vajadust in vivo katsete tegemise järele, eriti siis, kui aine tõenäoliselt tekitab tõsiseid reaktsioone.
It is recommended that a weight-of-the-evidence analysis be used to evaluate existing information pertaining to eye irritation and corrosion of substances and to determine whether additional studies, other than in vivo eye studies, should be performed to help characterise such potential.
On soovitav, et kasutataks osakaaluanalüüsi olemasoleva, silmade ärritavust ja söövitavust käsitleva teabe hindamiseks, et kindlaks määrata, kas tuleks teha lisakatseid, v.a in vivo silmi uurivad katsed, sellise võime iseloomustamiseks.
For substances which have no testing history, the sequential testing strategy should be utilised to develop the data needed to evaluate its eye corrosion/irritation.
Ainete puhul, millega ei ole katseid tehtud, tuleks kasutada järjestikuste katsete tegemise strateegiat selliste andmete parandamiseks, mida läheb vaja silmade ärritavuse ja söövitavuse hindamisel.
The testing strategy described in this Appendix was developed at an OECD workshop (1).
Käesolevas lisas kirjeldatud katsete tegemise strateegia töötati välja OECD seminaril (1).
It was subsequently affirmed and expanded in the Harmonised Integrated Hazard Classification System for Human Health and Environmental Effects of Chemical Substances, as endorsed by the 28th Joint Meeting of the Chemicals Committee and the Working Party on Chemicals, in November 1998 (2).
Seda kinnitati ja laiendati hiljem keemiliste ainete mõju inimeste tervisele ja keskkonnale käsitleva integreeritud ohtude harmoneeritud klassifitseerimise süsteemis, nagu see on heaks kiidetud kemikaalikomitee ja kemikaalitöörühma 28. ühisistungil 1998. aasta novembris (2).
Although this testing strategy is not an integrated part of testing method B.5, it expresses the recommended approach for the determination of eye irritation/corrosion properties.
Kuigi käesolev järjestikuste katsete tegemise strateegia ei ole B.5 katsemeetodi lahutamatu osa, väljendab see soovitavat lähenemist silmade ärritavuse ja söövitavuse tunnuste kindlaksmääramiseks.
This approach represents both best practice and an ethical benchmark for in vivo testing for eye irritation/corrosion.
Nimetatud lähenemine väljendab nii head tava kui ka eetilist võrdluspunkti in vivo silmade ärritust ja söövitust uurivate katsete tegemise kohta.
The testing method provides guidance for the conduct of the in vivo test and summarises the factors that should be addressed before considering such a test.
Katsemeetod annab juhiseid in vivo katse sooritamiseks ja esitab kokkuvõtte teguritest, mida käsitletakse enne katse alustamist.
The sequential testing strategy provides a weight-of-the-evidence approach for the evaluation of existing data on the eye irritation/corrosion properties of substances and a tiered approach for the generation of relevant data on substances for which additional studies are needed or for which no studies have been performed.
Järjestikuste katsete tegemise strateegia on lähenemine katseaine silmade ärritavus- ja söövitavusomadusi käsitlevate olemasolevate andmete hindamisele ning mitmetasandiline lähenemine selliste asjaomaste andmete tekitamisele, mille suhtes on vaja teha täiendavaid katseid või mille suhtes ei ole tehtud katseid.
The strategy includes the performance first of validated and accepted in vitro or ex vivo tests and then of testing method B.4 skin irritation/corrosion studies under specific circumstances (3)(4).
Strateegia hõlmab esmalt valideeritud ja heakskiidetud in vitro või ex vivo katsete ja seejärel katsemeetodi B.4 sooritamist (nahaärritust/-söövitust uurivad katsed) teatavatel tingimustel (3, 4).
DESCRIPTION OF THE STEPWISE TESTING STRATEGY
ETAPIVIISILISE KATSETE TEGEMISE STRATEEGIA KIRJELDUS
Prior to undertaking tests as part of the sequential testing strategy (Figure), all available information should be evaluated to determine the need for in vivo eye testing.
Enne katse sooritamist järjestikuste katsete tegemise strateegia osana (joonis) tuleks hinnata kogu kättesaadavad teavet in vivo silmi uurivate katsete tegemise vajaduse kindlaksmääramiseks.
Although significant information might be gained from the evaluation of single parameters (e.g., extreme pH), the totality of existing information should be assessed.
Kuigi üksikute parameetrite hindamisel võib saada märkimisväärset teavet (nt äärmine pH-väärtus), tuleks võtta arvesse olemasolev teave tervenisti.
All relevant data on the effects of the substance in question, and its structural analogues, should be evaluated in making a weight-of-the-evidence decision, and a rationale for the decision should be presented.
Kõiki kõnealuse aine ja selle analoogide mõjusid käsitlevaid andmeid tuleks hinnata, tehes otsuse osakaalu kohta, ja esitada selle otsuse kohta põhjendus.
Existing human data, e.g. clinical and occupational studies, and case reports, and/or animal test data from ocular studies should be considered first, because they provide information directly related to effects on the eyes.
Inimestelt varem saadud andmeid, nt kliinilised või töökeskkonna uuringud ning juhtumiaruanded, ja/või loomadega tehtud silmi uurivaid katseid käsitlevaid andmeid tuleks võtta arvesse esmalt, kuna need annavad sellist teavet, mis on vahetult seotud silmadele mõjumisega.
Thereafter, available data from human and/or animal studies investigating dermal corrosion/irritation should be evaluated.
Seejärel tuleks hinnata inimesi ja/või loomi uurivatest katsetest kättesaadavaid andmeid, mis uurivad naha söövitust/ärritust.
Substances with known corrosivity or severe irritancy to the eye should not be instilled into the eyes of animals, nor should substances showing corrosive or irritant effects to the skin; such substances should be considered to be corrosive and/or irritating to the eyes as well.
Loomadele ei saa silma manustada aineid, mis on teatavasti silmi söövitavad või tugevalt ärritavad, ega aineid, millel on nahka söövitav või ärritav toime, sest selliseid aineid tuleks pidada samuti silmi söövitavateks ja/või ärritavateks.
Substances with sufficient evidence of non-corrosivity and non-irritancy from previously performed ocular studies should also not be tested in in vivo eye studies.
Aineid, mille kohta on varem tehtud silmi uurivatest katsetest piisavalt tõendeid, et need ei ole söövitavad ega ärritavad, ei tohiks samuti kasutada in vivo silmi uurivates katsetes.
The results of testing of structurally related chemicals should be considered, if available.
Struktuuriliselt samalaadsete ainetega tehtud katsete tulemusi tuleks võimaluse korral arvesse võtta.
When sufficient human and/or animal data are available on structurally related substances or mixtures of such substances to indicate their eye corrrosion/irritancy potential, it can be presumed that the test substance will produce the same responses.
Kui struktuuriliselt samalaadsete ainete või selliste ainete segude kohta on olemas piisavalt inimestelt ja/või loomadelt saadud andmeid, mis viitavad nende silmi söövitavale/ärritavale mõjule, saame eeldada, et hinnatav katseaine põhjustab samu reaktsioone.
In those cases, the substance may not need to be tested.
Sellistel juhtudel ei ole vaja katseainet uurida.
Validated and accepted SAR approaches should be used to identify the corrosion and irritation potential for both dermal and ocular effects.
Valideeritud ja heakskiidetud struktuur-aktiivsusanalüüsi abil tuleks kindlaks teha nii naha kui ka silmade söövitus ja ärritus.
Substances exhibiting pH extremes such as ≤ 2,0 or ≥ 11,5 may have strong local effects.
Ained, mille äärmine pH-väärtus on näiteks ≤ 2,0 ja ≥ 11,5, võivad avaldada tõsist paikset mõju.
If extreme pH is the basis for identifying a substance as corrosive or irritant to the eye, then its acid/alkaline reserve (buffering capacity) may also be taken into consideration (5)(6).
Kui äärmine pH-väärtus on aluseks aine silmade söövitavuse või ärritavuse kindlakstegemiseks, siis võib samuti võtta arvesse happe-/alusreservi (või puhverdusvõimet) (5, 6).
If the buffering capacity suggests that a substance may not be corrosive to the eye, then further testing should be undertaken to confirm this, preferably by the use of a validated and accepted in vitro or ex vivo test (see Section step 5 and 6).
Kui puhverdusvõime viitab sellele, et aine ei või olla silmi söövitav, siis tuleks selle kinnitamiseks teha lisakatse, soovitavalt valideeritud ja heakskiidetud in vitro või ex vivo katsete abil (vt 5. ja 6. etapp).
Consideration of other existing information (Step 4).
Muu olemasoleva teabe arvessevõtmine (4. etapp).
All available information on systemic toxicity via the dermal route should be evaluated at this stage.
Kogu süsteemset nahakaudset mürgisust käsitlevat kättesaadavat teavet tuleks hinnata igal etapil.
The acute dermal toxicity of the test substance should also be considered.
Samuti tuleks arvesse võtta katseaine ägedat nahakaudset mürgisust.
If the test substance has been shown to be very toxic by the dermal route, it may not need to be tested in the eye.
Kui on tõendatud, et katseaine on väga mürgine naha kaudu, siis seda ei või silmas katsetada.
Although there is not necessarily a relationship between acute dermal toxicity and eye irritation/corrosion, it can be assumed that if an agent is very toxic via the dermal route, it will also exhibit high toxicity when instilled into the eye.
Kuigi ägeda nahakaudse mürgisuse ja silmade ärrituse/söövituse vahel ei ole tingimata seost, võib eeldada, et kui aine on naha kaudu väga mürgine, võib see samuti olla väga mürgine silma pannes.
Such data may also be considered between Steps 2 and 3.
Selliseid andmeid võib samuti arvesse võtta 2. ja 3. etapil.
When insufficient evidence exists with which to perform a conclusive weight-of-the-evidence analysis of the potential eye irritation/corrosivity of a substance based upon data from the studies listed above, the in vivo skin irritation/corrosion potential should be evaluated first, using testing method B.4 (4) and its accompanying Appendix (9).
Kui ei ole piisavalt tõendeid selle kohta, millega teha lõplik osakaaluanalüüs aine võimaliku silmade ärritavuse/söövitavuse kohta, mis põhineb eespool nimetatud katsetest saadud andmetel, siis esmalt hinnatakse in vivo nahaärritavuse/-söövitavuse võimet, kasutades katsemeetodit B.4 (4) ja selle lisa (9).
If the substance is shown to produce corrosion or severe skin irritation, it should be considered to be a corrosive eye irritant unless other information supports an alternative conclusion.
Kui on tõendatud, et aine võib tekitada söövitust või tugevaid nahaärritusi, tuleks seda pidada söövitavaks silmaärritust tekitavaks aineks, välja arvatud juhul, kui teave toetab alternatiivset järeldust.
Thus, an in vivo eye test would not need to be performed.
Seega ei ole vaja sooritada in vivo silmi uurivat katset.
If the substance is not corrosive or severely irritating to the skin, an in vivo eye test should be performed.
Kui aine ei ole nahka söövitav ega tugevalt ärritav, siis tuleks sooritada in vivo silmi uuriv katse.
In vivo test in rabbits (Steps 8 and 9): in vivo ocular testing should begin with an initial test using one animal.
In vivo katse küülikutega (8. ja 9. etapp). In vivo silmi uurivad katsed peaksid algama algkatsega, kus kasutatakse ühte looma.
If the results of this test indicate the substance to be a severe irritant or corrosive to the eyes, further testing should not be performed.
Kui nimetatud katse tulemused tõendavad, et aine on silma söövitav või tugevalt ärritav kirjeldatud menetlust kasutades, ei ole vaja teha täiendavaid katseid.
If that test does not reveal any corrosive or severe irritant effects, a confirmatory test is conducted with two additional animals.
Kui nimetatud katsest ei ilmne mis tahes söövitavad või tugevalt ärritavad mõjud, tehakse kinnitav katse kahe lisaloomaga.
Held in Solna, Sweden, 22-24 January 1996 (http://www.oecd.org/ehs/test/background.htm).
Held in Solna, Sweden, 22–24 January 1996 (http://wwwl.oecd.org/ehs/test/background.htm).
Worth, A.P. and Fentem J.H., (1999).
Worth, A.P. and Fentem J.H. (1999).
ATLA 27, p. 161-177.
ATLA 27, 161–177.
Toxicolohy In Vitro, 27, p. 19-26.
Toxicol. In Vitro, 2, 19–26.
Neun, D.J., (1993) Effects of Alkalinity on the Eye Irritation Potential of Solutions Prepared at a Single pH.
Neun, D.J. (1993) Effects of Alkalinity on the Eye Irritation Potential of Solutions Prepared at a Single pH.
Fentem, J.H., Archer, G.E.B., Balls, M., Botham, P.A., Curren, R.D., Earl, L.K., Edsail, D.J., Holzhutter, H.G. and Liebsch, M., (1998) The ECVAM international validation study on in vitro tests for skin corrosivity.
Fentem, J.H., Archer, G.E.B., Balls, M., Botham, PA., Curren, R.D., Earl, L.K, Edsail, D.J., Holzhutter, H.G. and Liebsch, M. (1998) The ECVAM international validation study on in vitro tests for skin corrosivity.
Appendix to Testing method B.4: A Sequential Testing Strategy for Skin Irritation and Corrosion.
Annex to Testing method B.4: A Sequential Testing Strategy for Skin Irritation and Corrosion.
TESTING AND EVALUATION STRATEGY FOR EYE IRRITATION/CORROSION
Silmade ärritust/söövitust käsitlevate katsete ja hindamise strateegia
Finding
Leid
Existing human and/or animal data showing effects on eyes
Varasemad inimestelt ja/või loomadelt saadud andmed, mis tõendavad mõju silmadele
Severe damage to eyes
Tugev silmade kahjustus
Apical endpoint; consider corrosive to eyes.
Apikaalne lõpp-punkt; peetakse silmi söövitavaks.
No testing is needed.
Katseid ei ole vaja teha.
Eye irritant
Silmi ärritav
Apical endpoint; consider irritating to eyes.
Apikaalne lõpp-punkt; peetakse silmi ärritavaks.
Not corrosive/not irritating to eyes
Ei ole silmi söövitav / ei ole ärritav
Apical endpoint; considered non-corrosive and non-irritating to eyes.
Apikaalne lõpp-punkt, peetakse mittesöövitavaks ega mitteärritavaks.
No testing required.
Katseid ei ole vaja teha.
Existing human and/or animal data showing corrosive effects on skin
Varasemad inimestelt ja/või loomadelt saadud andmed, mis tõendavad mõju silmadele
Skin corrosive
Nahka söövitav
Assume corrosivity to eyes.
tugev Eeldatakse, et söövitab silmi.
Existing human and/or animal data showing severe irritant effects on skin
Varasemad inimestelt ja/või loomadelt saadud andmed, mis tõendavad tugevat ärritavat mõju nahale
Severe skin irritant
Tugevalt nahka ärritav
Assume irritating to eyes.
Eeldatakse, et ärritab silmi.
no information available, or available information is not conclusive
Puudub teave või kättesaadav teave või ei ole lõplik
Perform SAR for eye corrosion/irritation
Teha silmade söövitavuse ja -ärritavuse struktuur-aktiivsusanalüüs
Predict severe damage to eyes
Tõenäoline silmade raske kahjustus
Predict irritation to eyes
Tõenäoline silmade ärritus
Perform SAR for skin corrosion
Naha söövituse kindlakstegemiseks teha struktuur-aktiivsusanalüüs
Predict skin corrosivity
Tõenäoline nahasöövitus
No predictions can be made, or predictions are not conclusive or negative
Ennustusi ei saa teha või on ennustused negatiivsed või ei ole lõplikud
Measure pH (buffering capacity, if relevant)
Mõõta pH (võtta arvesse puhverdusvõimet vajadusel)
pH ≤ 2 or ≥ 11.5 (with high buffering capacity, if relevant)
pH ≤ 2 või ≥ 11,5 (suur puhverdusvõime, kui see on oluline)
2< pH < 11.5, or pH ≤ 2.0 or ≥ 11.5 with low/no buffering capacity, if relevant
2< pH < 11,5 või pH ≤ 2,0 või ≥ 11,5 (puhverdusvõime on väike või puudub, kui see on oluline)
Evaluate systemic toxicity via the dermal route
Hinnata nahakaudset süsteemset mürgisust
Very toxic at concentrations that would be tested in the eye
Väga mürgine kontsentratsioonidena, mida katsetatakse silmas.
Substance would be too toxic for testing.
Aine on liiga mürgine uurimiseks.
Such information is not available, or substance is not very toxic
Selline teave ei ole kättesaadav või ei ole aine väga mürgine
Perform validated and accepted in vitro or ex vivo test for eye corrosion
Teha silmade söövituse kindlakstegemiseks valideeritud ja heakskiidetud in vitro või ex vivo katse
Corrosive response
Söövitusreaktsioon
No further testing is needed.
Lisakatseid ei ole vaja teha.
Substance is not corrosive, or validated in vitro or ex vivo testing methods for eye corrosion are not yet available
Aine ei ole söövitav või ei ole veel kättesaadavad silmade söövitust uurivad valideeritud in vitro või ex vivo katsemeetodid
Perform validated and accepted in vitro or ex vivo test for eye irritation
Teha silmade ärrituse kindlakstegemiseks valideeritud ja heakskiidetud in vitro või ex vivo katse
Irritant response
Ärritusreaktsioon
Assume irritancy to eyes.
Eeldatakse, et ärritab silmi.
Substance is not an irritant, or validated in vitro or ex vivo testing methods for eye irritation are not yet available
Aine ei ole ärritav või ei ole veel kättesaadavad silmade ärritust uurivad valideeritud in vitro või ex vivo katsemeetodid
Experimentally assess in vivo skin irritation/corrosion potential (see Testing method B.4 including its Annex)
Katseliselt hinnata in vivo naha‐ ärritavus-/söövitusvõimet (vt katsemeetod B.4 ja selle lisa)
Corrosive or severe irritant response
Söövitus- või ärritusreaktsioon
Substance is not corrosive or severely irritating to skin
Aine ei ole nahka söövitav või tugevalt ärritav
Perform initial in vivo rabbit eye test using one animal
Teha in vivo silmi uuriv algkatse küülikutega, kasutades ühte looma
Consider corrosive to eyes.
Peetakse silmi söövitavaks.
No severe damage, or no response
Ei esine tugevat kahjustust või reaktsiooni
Perform confirmatory test using one or two additional animals
Teha kinnitav katse, kasutades ühte või kahte lisalooma
Corrosive or irritating
Söövitav või ärritav
Consider corrosive or irritating to eyes.
Peetakse silmi söövitavaks või ärritavaks.
No further testing is needed
Lisakatseid ei ole vaja teha.
Not corrosive or irritating
Ei ole söövitav ega ärritav
Consider non-irritating and non-corrosive to eyes.
Peetakse silmi mitteärritavaks ega mittesöövitavaks.
The sensitivity and ability of tests to detect potential human skin sensitisers are considered important in a classification system for toxicity relevant to public health.
Katsete tundlikkust ja võimet tuvastada inimeste naha võimalikke sensibiliseerijaid loetakse inimese tervisega seotud toksilisuse liigitamise seisukohalt oluliseks.
There is no single test method which will adequately identify all substances with a potential for sensitising human skin and which is relevant for all substances.
Ei ole olemas uurimismeetodit, mis identifitseeriks adekvaatselt kõik ained, mis võivad inimese nahka sensibiliseerida ja mis sobiks kõikide ainete puhul.
Factors such as the physical characteristics of a substance, including its ability to penetrate the skin, must be considered in the selection of a test.
Katse valimisel tuleb kaaluda aine füüsikalisi omadusi, sealhulgas aine võimet tungida läbi naha.
Two types of tests using guinea pigs have been developed: the adjuvant-type tests, in which an allergic state is potentiated by dissolving or suspending the test substance in Freunds Complete Adjuvant (FCA), and the non-adjuvant tests.
Välja on töötatud kahte liiki katsed, milles kasutatakse merisigu: abiainega katsed, milles võimendatakse allergiaseisundit sellega, et uuritavat ainet lahustatakse või suspendeeritakse Freundi täielikus abiaines (Freund's Complete Adjuvant – FCA), ja abiaineta katsed.
Adjuvant-type tests are likely to be more accurate in predicting a probable skin sensitising effect of a substance in humans than those methods not employing Freunds Complete Adjuvant and are thus the preferred methods.
Abiainega katsed on tõenäoliselt konkreetse aine võimaliku nahka sensibiliseeriva toime ennustamisel täpsemad kui need meetodid, mis ei kasuta Freundi täielikku abiainet, ning seega tuleks selliseid meetodeid eelistada.
The Guinea-Pig Maximisation Test (Gpmt) is a widely used adjuvant-type test.
Merisigade maksimeerimise katse (GPMT) on laialdaselt kasutatud abiainega katse.
Although several other methods can be used to detect the potential of a substance to provoke skin sensitisation reaction, the Gpmt is considered to be the preferred adjuvant technique.
Olgugi, et on olemas mitmeid meetodeid, millega on võimalik tuvastada aine potentsiaali kutsuda esile naha sensibiliseeriv reaktsioon, loetakse GPMT katset eelistatud abiainega katseks.
With many chemical classes, non-adjuvant tests (the preferred one being the Buehler test) are considered to be less sensitive.
Paljude keemiliste ainete klasside puhul peetakse abiaineta katseid (millest eelistatakse Buehleri katset) vähem tundlikuks.
In certain cases there may be good reasons for choosing the Buehler test involving topical application rather than the intradermal injection used in the Guinea-Pig Maximisation Test.
Teatavatel juhtudel võib Buehleri katse valimine olla põhjendatud, kuna selles katses manustatakse aine paikselt, mitte nahasisese süstimise teel nagu GPMT puhul.
Scientific justification should be given when the Buehler test is used.
Buehleri katse kasutamist tuleks teaduslikult põhjendada.
The Guinea-Pig Maximisation Test (Gpmt) and the Buehler test are described in this method.
Käesolevas meetodis kirjeldatakse GPMTd ja Buehleri katset.
Other methods may be used provided that they are well-validated and scientific justification is given.
Kasutada võib ka teisi meetodeid tingimusel, et need on hästi valideeritud ja teaduslikult põhjendatud.
If a positive result is seen in a recognised screening test, a test substance may be designated as a potential sensitiser, and it may not be necessary to conduct a further guinea pig test.
Kui tunnustatud sõelkatsega saadakse positiivne tulemus, võib uuritava aine määrata võimalikuks sensibiliseerijaks ning täiendava meriseakatse tegemine ei pruugi olla vajalik.