natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Debt held by other residents of the Member State [3A.11] is equal to that part of debt [3A.1] which is an asset of S.11, S.14 or S.15.
Liikmesriigi muude residentide poolt hoitavad võlakirjad [3 A.11] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on S.11, S.14 või S.15 vara.
Debt held by non-residents of the Member State [3A.12] is equal to that part of debt [3A.1] which is an asset of S.2.
Liikmesriigi mitteresidentide poolt hoitavad võlakirjad [3 A.12] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on S.2 vara.
Debt denominated in national currency [3A.13] is equal to that part of debt [3A.1] denominated in the legal tender of the Member State.
Võlg riigi vääringus [3 A.13] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on vääringustatud liikmesriigi seaduslikus maksevahendis.
Debt denominated in a participating foreign currency [3A.14] is equal – prior to the Member State becoming a participating Member State – to that part of debt [3A.1] denominated in the legal tender of one of the participating Member States (except national currency [3A.13]), plus debt denominated in ecus or euro.
Osalevas välisvaluutas vääringustatud võlg [3 A.14] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis oli vääringustatud osaleva liikmesriigi seaduslikus maksevahendis enne tema saamist osalevaks liikmesriigiks (v.a riigi vääring [3 A.13]), pluss eküüs või euros vääringustatud võlg.
Debt denominated in a non-participating foreign currency [3A.15] is equal to that part of debt [3A.1] not included in [3A.13] or [3A.14].
Mitteosalevas välisvaluutas vääringustatud võlg [3 A.15] võrdub võla see osa [3 A.1], mis pole hõlmatud [3 A.13]-s või [3 A.14]-s.
Short-term debt [3A.16] is equal to that part of debt [3A.1] whose original maturity is one year or less.
Lühiajaline võlg [3 A.16] võrdub võla see osa [3 A.1], mille esialgne tähtaeg on üks aasta või alla selle.
Long-term debt [3A.17] is equal to that part of debt [3A.1] whose original maturity is over one year.
Pikaajaline võlg [3 A.17] võrdub võla see osa [3 A.1], mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta.
Long-term debt of which variable interest rate [3A.18] is equal to that part of long-term debt [3A.17] whose interest rate is variable.
Muutuv intressimääraga pikaajaline võlg [3 A.18] võrdub pikaajalise võla selle osaga [3 A.17], mille intressimäär on muutuv.
Debt with residual maturity up to one year [3A.19] is equal to that part of debt [3A.1] with residual maturity of one year or less.
Võlg, mille tähtaja lõpuni on jäänud kuni üks aasta [3 A.19], võrdub võla selle osaga [3 A.1], mille tähtaja lõpuni on jäänud üks aasta või alla selle.
Debt with residual maturity over one and up to five years [3A.20] is equal to that part of debt [3A.1] with residual maturity over one and up to five years.
Võlg, mille tähtaja lõpuni on jäänud üle ühe ja kuni viis aastat [3 A.20], võrdub võla selle osaga [3 A.1], mille tähtaja lõpuni on jäänud üle ühe ja kuni viis aastat.
Debt with residual maturity over one and up to five years whose variable interest rate [3A.21] is equal to that part of debt [3A.1] with residual maturity over one and up to five years [3A.20] whose interest rate is variable.
Muutuva intressimääraga võlg, mille tähtaja lõpuni on jäänud üle ühe ja kuni viis aastat [3 A.21], võrdub võla, mille tähtaja lõpuni on jäänud üle ühe ja kuni viis aastat [3 A.20], selle osaga [3 A.1], mille intressimäär on muutuv.
Debt with residual maturity over five years [3A.22] is equal to that part of debt [3A.1] with residual maturity over five years.
Võlg, mille tähtaja lõpuni on üle viie aasta [3 A.22] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mille tähtaja lõpuni on jäänud üle viie aasta.
Debt with residual maturity over five years of which variable interest rate [3A.23] is equal to that part of debt with residual maturity over five years [3A.22] whose interest rate is variable.
Muutuva intressimääraga võlg, mille tähtaja lõpuni on jäänud üle viie aasta [3 A.23], võrdub võla, mille tähtaja lõpuni on jäänud üle viie aasta, selle osaga [3 A.22], mille intressimäär on muutuv.
Central government debt component [3A.24] is equal to the liabilities of S.1311, which are not assets of S.1311, minus the assets of S.1311 that are liabilities of S.13 other than S.1311 [3B.15].
Kohaliku omavalitsuse võlaosa [3 A.24] on S.1311 kohustused, mis ei ole S.1313 varad, miinus S.1313 varad, mis on S.13 kohustused, v.a S.1311 [3B.15].
State government debt component [3A.25] is equal to the liabilities of S.1312, which are not assets of S.1312, minus the assets of S.1312 that are liabilities of S.13 other than S.1312 [3B.16].
Regionaalse valitsuse võlaosa [3 A.25] on S.1312 kohustused, mis ei ole S.1312 varad, miinus S.1312 varad, mis on S.13 kohustused, v.a S.1312 [3B.16].
Local government debt component [3A.26] is equal to the liabilities of S.1313, which are not assets of S.1313, minus the assets of S.1313 that are liabilities of S.13 other than S.1313 [3B.17].
Kohaliku omavalitsuse võlaosa [3 A.26] on S.1313 kohustused, mis ei ole S.1313 varad, miinus S.1313 varad, mis on S.13 kohustused, v.a S.1313 [3B.17].
Social security debt component [3A.27] is equal to the liabilities of S.1314, which are not assets of S.1314, minus the assets of S.1314 that are liabilities of S.13 other than S.1314 [3B.18].
Sotsiaalkindlustuse võlaosa [3 A.27] on S.1314 kohustused, mis ei ole S.1314 varad, miinus S.1314 varad, mis on S.13 kohustused, v.a S.1314 [3B.18].
Average residual maturity of debt [3A.28] is equal to the average residual maturity weighted by the amounts outstanding, expressed in years.
Võla keskmine järelejäänud tähtaeg [3 A.28] võrdub tasumata summadega kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg väljendatuna aastates.
Debt – zero-coupon bonds [3A.29] is equal to that part of debt [3A.1] in the form of zero-coupon bonds, i.e. bonds without coupon payments, whose interest is based on the difference between the prices at redemption and at issue.
Võlg (nullkupongvõlakirjad) [3 A.29] võrdub võla selle osaga [3 A.1], mis on nullkupongvõlakirjades, s.o kupongimakseta võlakirjades, mille intress põhineb erinevusel väljaostu- ja emissioonihinna vahel.
Debt – non-consolidated [3B.1] is equal to the liabilities of S.13, including those that are assets of S.13, in the same instruments as debt [3A.1].
Võlg – konsolideerimata [3B.1] võrdub S.13 kohustused, sh võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.13 varad.
Consolidating elements [3B.2] is equal to the liabilities of S.13 that are simultaneously assets of S.13, in the same instruments as debt [3A.1].
Konsolideerimise osad [3B.1] võrdub S.13 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.13 varad
Consolidating elements – currency and deposits [3B.3] is equal to that part of consolidating elements [3B.2] in the instrument currency and deposits (F.2).
Konsolideerimise osad – sularaha ja hoiused [3B.3] võrdub konsolideerimise osaks [3B.2] oleva instrumendi sularaha ja hoiused (F.2).
Consolidating elements – short-term securities [3B.4] is equal to that part of consolidating elements [3B.2] in the instrument securities other than shares, excluding financial derivatives (F.33), whose original maturity is one year or less.
Konsolideerimise osad – lühiajalised väärtpaberid [3B.4] võrdub konsolideerimise osaks [3B.2] oleva instrumendi väärtpaberid, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (F.33), mille esialgne tähtaeg on üks aasta või alla selle.
Consolidating elements – long-term securities [3B.5] is equal to that part of consolidating elements [3B.2] in the instrument securities other than shares, excluding financial derivatives (F.33), whose original maturity is over one year.
Konsolideerimise osad – pikaajalised väärtpaberid [3B.5] võrdub konsolideerimise osaks [3B.2] oleva instrumendi väärtpaberid, v.a aktsiad, v.a tuletisinstrumendid (F.33), mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta.
Consolidating elements – loans [3B.6] is equal to that part of consolidating elements [3B.2] in the instrument loans (F.4).
Konsolideerimise osad (laenud) [3B.6] võrdub konsolideerimise osaks [3B.2] oleva instrumendi laenud (F.4).
Debt issued by central government [3B.7] is equal to the liabilities of S.1311, which are not assets of S.1311, in the same instruments as debt [3A.1].
Keskvalitsuse emiteeritud võlg [3B.7] võrdub S.1311 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] ja ei ole S.1311 varad.
Debt issued by central government of which held by other government sub-sectors [3B.8] is equal to the liabilities of S.1311 which are assets of S.1312, S.1313 or S.1314, in the same instruments as debt [3A.1].
Keskvalitsuse emiteeritud võlakirjad, mida hoiavad teised valitsuse allsektorid [3B.8], võrdub S.1311 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1312, S.1313 või S.1314 varad.
Debt issued by state government [3B.9] is equal to the liabilities of S.1312, which are not assets of S.1312, in the same instruments as debt [3A.1].
Regionaalse valitsuse emiteeritud võlakirjad [3B.9] võrdub S.1312 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] ja ei ole S.1312 varad.
Debt issued by state government of which held by other government sub-sectors [3B.10] is equal to the liabilities of S.1312 which are assets of S.1311, S.1313 or S.1314, in the same instruments as debt [3A.1].
Regionaalse valitsuse emiteeritud võlakirjad, mida hoiavad teised valitsuse allsektorid [3B.10], võrdub S.1312 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1311, S.1313 või S.1314 varad.
Debt issued by local government [3B.11] is equal to the liabilities of S.1313, which are not assets of S.1313, in the same instruments as debt [3A.1].
Kohaliku omavalitsuse emiteeritud võlakirjad [3B.11] võrdub S.1313 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] ja ei ole S.1313 varad.
Debt issued by local government of which held by other government sub-sectors [3B.12] is equal to the liabilities of S.1313 which are assets of S.1311, S.1312 or S.1314, in the same instruments as debt [3A.1].
Kohaliku omavalitsuse emiteeritud võlakirjad, mida hoiavad teised valitsuse allsektorid [3B.12] võrdub S.1313 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1311, S.1312 või S.1314 varad.
Debt issued by social security funds [3B.13] is equal to the liabilities of S.1314, which are not assets of S.1314, in the same instruments as debt [3A.1].
Sotsiaalkindlustusfondide emiteeritud võlakirjad [3B.13] võrdub S.1314 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] ja ei ole S.1314 varad.
Debt issued by social security funds of which held by other government sub-sectors [3B.14] is equal to the liabilities of S.1314 which are assets of S.1311, S.1312 or S.1313, in the same instruments as debt [3A.1].
Sotsiaalkindlustusfondide emiteeritud võlakirjad, mida hoiavad teised valitsuse allsektorid [3B.14] võrdub S.1314 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1311, S.1312 või S.1313 varad.
Holdings by central government of debt issued by units in other government sub-sectors [3B.15] is equal to the liabilities of S.1312, S.1313 or S.1314 which are assets of S.1311, in the same instruments as debt [3A.1].
Keskvalitsuse poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud teised valitsuse allsektorid [3B.15], võrdub of S.1312, S.1313 või S.1314 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1311 varad.
Holdings by state government of debt issued by units in other government sub-sectors [3B.16] is equal to the liabilities of S.1311, S.1313 or S.1314 which are assets of S.1312, in the same instruments as debt [3A.1].
Regionaalse valitsuse poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud teised valitsuse allsektorite üksused [3B.16], võrdub of S.1311, S.1313 või S.1314 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1312 varad.
Holdings by local government of debt issued by units in other government sub-sectors [3B.17] is equal to the liabilities of S.1311, S.1312 or S.1314 which are assets of S.1313, in the same instruments as debt [3A.1].
Kohaliku omavalitsuse poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud teised valitsuse allsektorite üksused [3B.17], võrdub S.1311, S.1312 või S.1314 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1313 varad.
Holdings by social security of debt issued by units in other government sub-sectors [3B.18] is equal to the liabilities of S.1311, S.1312 or S.1313 which are assets of S.1314, in the same instruments as debt [3A.1].’
Sotsiaalkindlustusfondide poolt hoitavad võlakirjad, mille on emiteerinud teised valitsuse allsektorite üksused [3B.18], võrdub S.1311, S.1312 või S.1313 kohustused, mis on võlaga samades instrumentides [3 A.1] olevad S.1314 varad.”
OJ L 332, 31.12.1993, p. 7.
EÜT L 332, 31.12.93, lk 7.
Leading to the reclassification of the debtor unit from the subsector S.11001 or S.12x01 to the subsector S.11002/3 or S.12x02/3 or vice versa.
Selle tulemusel liigitatakse võlgnev üksus allsektorist S.11001 või S.12x01 allsektorisse S.1102/3 või S.12x02/3 või vastupidi.
(ECB/2008/7)
(EKP/2008/7)
on data collection regarding the euro and the operation of the Currency Information System 2
andmete kogumise kohta, mis käsitlevad eurot ja „Sularaha teabesüsteem 2” toimimist
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 106(1) and (2) thereof,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige artikli 106 lõikeid 1 ja 2,
Having regard to the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank (hereinafter the ‘ESCB Statute’), and in particular Articles 5 and 16 thereof,
võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artikleid 5 ja 16,
Article 106(1) of the Treaty and Article 16 of the ESCB Statute provide that the European Central Bank (ECB) has the exclusive right to authorise the issue of euro banknotes within the Community.
Asutamislepingu artikli 106 lõige 1 ning EKPSi põhikirja artikkel 16 sätestavad, et Euroopa Keskpangal (EKP) on ainuõigus anda luba euro pangatähtede emissiooniks ühenduse piires.
Article 106(2) of the Treaty provides that Member States may issue coins subject to approval by the ECB of the volume of the issue.
Asutamislepingu artikli 106 lõige 2 sätestab, et liikmesriigid võivad emiteerida euro münte tingimusel, et EKP on emissiooni mahu heaks kiitnud.
Therefore, the ECB adopts annual decisions approving the volume of coin issuance by the Member States which have adopted the euro (hereinafter the ‘participating Member States’).
Seetõttu teeb EKP igal aastal otsused, millega kiidab heaks euro kasutusele võtnud liikmesriikide (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) mündiemissiooni mahud.
Article 5 of the ESCB Statute provides that in order to perform the tasks of the European System of Central Banks (ESCB) the ECB, assisted by the national central banks, should collect the necessary statistical information, which encompasses statistical information in the area of euro banknote and coin issuance.
EKPSi põhikirja artikkel 5 sätestab, et Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks kogub EKP riikide keskpankade kaasabil vajalikku statistilist teavet, mis hõlmab statistilist teavet euro pangatähtede ja müntide emissiooni valdkonnas.
Also, the ECB needs to collect information for the purpose of Article 237(d) of the Treaty, which entrusts the ECB with the task of monitoring the compliance of the ESCB national central banks with their obligations under the Treaty and the Statute.
Samuti on EKP-l vaja koguda teavet seoses asutamislepingu artikli 237 punktiga d, mille kohaselt on EKP ülesandeks jälgida aluslepingutest ning EKPSi ja EKP põhikirjast tulenevate riikide keskpankade kohustuste täitmist.
These obligations include compliance with the prohibition established by Article 101 of the Treaty and implemented by Council Regulation (EC) No 3603/93 of 13 December 1993 specifying definitions for the application of the prohibitions referred to in Articles 104 and 104b(1) of the Treaty [1].
Nende kohustuste hulka kuulub asutamislepingu artikliga 101 kehtestatud ning nõukogu 13. detsembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3603/93 (asutamislepingu artiklis 104 ja artikli 104b lõikes 1 nimetatud keeldude kohaldamiseks vajalike määratluste täpsustamise kohta) [1] rakendatud keelu järgimine.
In particular, Article 6 of Council Regulation (EC) No 3603/93 provides that ‘the holding by the […] national central banks of coins issued by the public sector and credited to the public sector shall not be regarded as a credit facility within the meaning of Article 104 of the Treaty where the amount of these assets remains at less than 10 % of the coins in circulation’.
Sealhulgas sätestab nõukogu määruse (EÜ) nr 3603/93 artikkel 6, et „[…] riikide keskpankade valduses olevad avaliku sektori poolt käibelelastud ja avalikule sektorile laenatud münte ei loeta laenuvõimaluseks asutamislepingu artikli 104 tähenduses, kui selliste vahendite kogus on väiksem kui 10 % ringluses olevatest müntidest”.
Without prejudice to the competences of the Member States with regard to the issuance of euro coins, and taking into account the essential role of the national central banks of the participating Member States (hereinafter the ‘NCBs’) in the distribution of euro coins, to perform the tasks described above, the ECB, together with NCBs need to collect data on euro banknotes and coins.
Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust euro müntide emiteerimisel ning arvestades osalevate liikmesriikide keskpankade (edaspidi „RKPd”) keskset osa euro müntide jaotamisel, tuleb EKP-l eelkirjeldatud ülesannete täitmiseks koostöös riikide keskpankadega koguda andmeid euro pangatähtede ja müntide kohta.
Such data collection should facilitate decision-making in the area of euro banknote and coin issuance, e.g. by providing the ECB, NCBs, the Commission of the European Communities and national coin-issuing authorities with information enabling them to, in accordance with their respective competences: (i) plan the production of euro banknotes and coins; (ii) coordinate the issuance of euro banknotes and coins; and (iii) coordinate transfers of euro banknotes between NCBs, and of euro coins between the participating Member States.
Selline andmete kogumine peaks hõlbustama otsuste tegemist euro pangatähtede ja müntide emiteerimise valdkonnas, nt andes EKP-le, RKPdele, Euroopa Ühenduste Komisjonile ja riikides münte emiteerivatele ametiasutustele teavet, mis võimaldab neil vastavalt oma pädevusele: i) kavandada euro pangatähtede ja müntide tootmist; ii) koordineerida euro pangatähtede ja müntide emiteerimist ja iii) koordineerida euro pangatähtede ülekandeid liikmesriikide keskpankade vahel ja euro müntide ülekandeid osalevate liikmesriikide vahel.
This data collection should also enable the ECB to monitor compliance with its decisions in the areas of euro banknote and coin issuance.
Samuti peaks andmete kogumine võimaldama EKP-l teostada järelevalvet EKP otsuste järgimise kohta euro pangatähtede ja müntide emiteerimise valdkonnas.
On 16 December 2004, the Governing Council adopted the banknote recycling framework (BRF), Section 2.7 of which provides for credit institutions and other professional cash handlers to fulfil reporting obligations to NCBs.
EKP nõukogu võttis 16. detsembril 2004 vastu pangatähtede taasringluse raamistiku (banknote recycling framework, BRF), mille punkt 2.7 sätestab krediidiasutuste ja teiste kutseliste sularahakäitlejate aruandluskohustuse RKPde ees.
In the same context, it was also decided that NCBs should implement the BRF by the means available to them, such as legislative instruments and agreements, by the end of 2006, a time limit which was subsequently extended by later Governing Council decisions.
Samas kontekstis otsustati samuti, et RKPd peavad rakendama BRFis nende käsutuses olevad vahendid, näiteks õigusaktid ja lepingud, 2006. aasta lõpuks. Hilisemate EKP nõukogu otsustega on seda tähtaega pikendatud.
At the latest from the date of implementation of the BRF, however, NCBs should be receiving data reported pursuant to the BRF from credit institutions and other professional cash handlers in their jurisdictions and be in a position to report them to the ECB.
Siiski peavad RKPd hiljemalt BRF rakendamise kuupäevast saama BRF alusel esitatavaid andmeid nende jurisdiktsioonis tegutsevatelt krediidiasutustelt ja teistelt kutselistelt sularahakäitlejatelt ning olema valmis neid andmeid EKP-le esitama.
To achieve the abovementioned objectives, the data on euro banknotes and coins should include information on: (i) the issuance of euro banknotes and coins; (ii) the quantity and quality of euro banknotes and coins in circulation; (iii) the stocks of euro banknotes and coins held by the entities involved in their issuance; (iv) operational activities relating to euro banknotes and coins of the entities involved in their issuance, including credit institutions operating a notes-held-to-order scheme on behalf of an NCB and credit institutions operating an extended custodial inventory programme on behalf of the ECB and one or more NCBs; (v) the operational activities relating to banknotes of credit institutions and other professional cash handlers which recycle euro banknotes pursuant to the BRF; and (vi) the cash infrastructure.
Eelnimetatud eesmärkide saavutamiseks peavad andmed euro pangatähtede ja müntide kohta hõlmama järgmist teavet: i) euro pangatähtede ja müntide emiteerimine; ii) ringluses olevate euro pangatähtede ja müntide hulk ja kvaliteet; iii) emissiooniga seotud üksuste poolt hoitavad euro pangatähtede ja müntide varud; iv) euro pangatähtede ja müntidega seotud tegevus, millega on seotud emissioonis hõlmatud üksused, sealhulgas krediidiasutused, kes rakendavad RKP nimel pangatähtede nõudmiseni hoidmise skeemi, ja krediidiasutused, kes rakendavad EKP ja ühe või mitme RKP huvides väljaspool euroala hoitavate euro pangatähtede programmi; v) toimingud pangatähtedega, mida teevad krediitasutused ja teised kutselised sularahakäitlejad, kes taaskäitlevad euro pangatähti vastavalt BRFile, ja vi) sularaha haldamise infrastruktuur.
To enhance the collection of data and to enable the dissemination of information based on them, on 22 November 2007 the Governing Council agreed to implement the Currency Information System 2 (hereinafter the ‘CIS 2’) replacing the Currency Information System which was established with the introduction of euro banknotes and coins and which has provided both the ECB and NCBs with the relevant currency-related data since 2002, pursuant to a separate ECB legal act on data collection relating to the Currency Information System.
Selleks, et tõhustada andmete kogumist ning võimaldada neil põhineva teabe levitamist, leppis EKP nõukogu 22. novembril 2007 kokku, et rakendatakse „Sularaha teabesüsteem 2” (edaspidi „CIS 2”) ja seega asendatakse sularaha teabesüsteem, mis loodi seoses euro pangatähtede ja müntide kasutuselevõtmisega ning mille alusel on nii EKP kui ka RKPd saanud alates 2002. aastast asjakohast sularahaga seotud teavet iseseisva EKP õigusakti alusel, mis käsitleb andmete kogumist seoses sularaha teabesüsteemiga.
It is necessary for the efficient and smooth operation of the CIS 2 to ensure the regular and timely availability of consistent data.
CIS 2 tõhusa ja tõrgeteta toimimise huvides on vaja tagada kooskõlaliste andmete korrapärane ja õigeaegne kättesaadavus.
The reporting obligations of NCBs and the ECB therefore need to be laid down in this Guideline, with provision for a short period of parallel reporting under the existing arrangements and the CIS 2.
Seetõttu tuleb käesoleva suunisega kehtestada RKPde ja EKP aruandekohustused, sätestades ühtlasi piiratud ajavahemiku, mille jooksul esitatakse aruandeid paralleelselt nii seni kehtinud korra kui ka CIS 2 alusel.