natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, the following aspects were allegedly not analysed: (i) the percentage of the total Community production of the product concerned that is accounted for by this importing producer; (ii) the nature of this importing producer’s interest in importation; (iii) the level of long term nature of commitment shown by this importing producer to domestic production as opposed to continued importation; and (iv) the ratio of imports to domestic production for this importing producer.
Väidetavalt olid analüüsimata jäänud eelkõige järgmised asjaolud: i) mitu protsenti moodustab kõnealuse importiva tootja toodang asjaomase toote kogutoodangust ühenduses; ii) kõnealuse importiva tootja impordihuvi olemus; iii) milline on kõnealuse importiva tootja pikaajalised kavatsused seoses omamaise tootmisega vastukaaluks jätkuvale impordile; ning iv) kõnealuse importiva tootja impordi ja omamaise toodangu suhe.
In this respect, it is noted that all of the points raised concerning the situation of the Community producer in question had indeed been properly analysed; however, certain details could not be disclosed in view of their confidential nature.
Sellega seoses tuleb märkida, et kõiki kõnealuse ühenduse tootja olukorra suhtes tõstatatud küsimusi on põhjalikult analüüsitud; teatavaid üksikasju ei olnud siiski võimalik avalikustada nende konfidentsiaalsuse tõttu.
As can be seen from recital 25 of the provisional Regulation and recital 17 above, the main reasons for non-excluding the producer in question from the definition of the Community industry, and from the Community production, were (i) the nature of its interest in importation (i.e. it imported the product concerned in order to maintain its own production in the Community of the like product viable), and (ii) the marginal impact of its situation on the overall situation of the Community industry (i.e. the fact that its possible exclusion would not alter the injury findings).
Nagu nähtub ajutise tollimaksu määruse põhjendusest 25 ja eespool esitatud põhjendusest 17, olid peamised põhjused, miks kõnealust tootjat ühenduse tootmisharu ja ühenduse toodangu määratlusest välja ei jäetud, järgmised: i) tema impordihuvi olemus (st kõnealust toodet imporditi selleks, et hoida oma samasuguse toote tootmist ühenduses elujõulisena) ning ii) tema olukorra vähene mõju ühenduse tootmisharu üldisele olukorrale (st asjaolu, et tema võimalik väljajätmine ei muudaks järeldusi kahju kohta).
Finally, it goes without saying, that by supporting the complaint and fully cooperating with the investigation this producer aimed at curbing the influx of dumped imports from India.
Lisaks on ütlematagi selge, et toetades kaebust ning tehes täielikku koostööd selle uurimisel oli kõnealuse tootja eesmärk Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi sissevoolu piiramine.
It has therefore clearly demonstrated its commitment to domestic production as opposed to continued importation.
Sellega on ta selgelt näidanud seotust omamaise tootmisega vastukaaluks jätkuvale impordile.
The allegations cited in recital 19 above are therefore rejected.
Seepärast lükatakse põhjenduses 19 esitatud väited tagasi.
With reference to recital 41 of the provisional Regulation, one exporting producer submitted that the price undercutting should have been based on the average import price from India rather than the import prices of the cooperating exporting producers.
Viidates ajutise tollimaksu määruse põhjendusele 41, väitis üks eksportiv tootja, et hinna allalöömine oleks pidanud põhinema Indiast pärit impordi keskmisel hinnal, mitte koostööd tegevate eksportivate tootjate impordihindadel.
In this respect, it is noted that given the level of cooperation in this case, i.e. more than 80 %, and given that the total import statistics are based on an ex CN code, i.e. they may include certain quantity of products other than dihydromyrcenol (see recital 36 of the provisional Regulation), the price comparison based on the average import price would be much less precise than the individual company undercutting margins established.
Sellega seoses märgitakse, et arvestades antud juhul näidatud koostöövalmidust (rohkem kui 80 %) ning seda, et impordistatistika põhineb ex CN-koodil, st et need võivad sisaldada teatava koguse muid tooteid peale dihüdromürtsenooli (vt ajutise tollimaksu määruse põhjendus 36), oleks keskmisel impordihinnal põhinev hinnavõrdlus palju ebatäpsem kui tuvastatud äriühingu individuaalsed hinna allalöömise marginaalid.
In view of the above and in the absence of any other comments concerning injury, recitals 23 to 56 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Lähtudes eespool nimetatust ja kuna muid märkusi kahju kohta ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 23-56.
Following the imposition of provisional measures, one exporting producer claimed that imports from India had not caused injury to the Community industry because their price was on the rise and their market share fell by 2,4 percentage points in the IP.
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis üks eksportiv tootja, et Indiast pärit import ei ole ühenduse tootmisharule kahju põhjustanud, sest nende hind oli tõusmas ja nende turuosa vähenes uurimisperioodi jooksul 2,4 protsendipunkti.
This line of reasoning omits several important aspects of the development of the dumped imports from India and of the situation on the Community market.
Selline loogika jätab tähelepanuta mitmed olulised aspektid Indiast pärit dumpinguhindadega impordi arengu ja ühenduse turu olukorra kohta.
As it was demonstrated in recitals 38 to 42 of the provisional Regulation, the volume of dumped imports of the product concerned from India into the Community increased from around 25000 kilograms in 2003 to around 760000 kilograms in the IP.
Nagu oli näidatud ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 38–42, tõusis Indiast pärit kõnealuse toote dumpinguhinnaga impordi maht ühendusse ligikaudu 25000 kilogrammilt 2003. aastal ligikaudu 760000 kilogrammini uurimisperioodil.
The market share of these imports increased from 0,7 % in 2003 to 17,3 % in the IP.
Selle impordi turuosa suurenes 0,7 %lt 2003. aastal 17,3 %ni uurimisperioodil.
The slight decrease of their share in the IP was due to a sudden expansion of the Community market in this period, rather than any decline in their volume; indeed, the volume of the dumped imports from India continued increasing in the IP, although not at the same rate as in the previous period.
Nimetatud impordi turuosa väikese languse uurimisperioodil põhjustas ühenduse turu ootamatu laienemine sellel ajavahemikul, mitte impordi mahtude vähenemine; Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi maht jätkas tõepoolest uurimisperioodil tõusu, kuigi mitte sama tempoga kui eelmisel perioodil.
Overall, the presence of dumped imports from India on the Community market increased much more significantly than the Community consumption over the period considered.
Üldiselt kasvas Indiast pärit dumpinguhinnaga import ühenduse turule kõnealusel perioodil palju rohkem kui tarbimine ühenduses.
Finally, it is recalled that the dumped imports from India undercut the prices of the Community industry by substantial margins.
Lisaks lõi Indiast pärit dumpinguhinnaga import ühenduse tootmisharu hinnad alla oluliste marginaalide võrra.
The surge of dumped imports at prices significantly undercutting the Community industry’s prices clearly coincided in time with the worsened situation of the Community industry.
Ühenduse tootmisharu hindu oluliselt alla löönud dumpinguhinnaga impordi järsk tõus langes selgelt kokku halvenenud olukorraga ühenduse tööstusharus.
The same exporting producer further argued that any injury sustained by the Community industry had been self-inflicted.
Lisaks väitis sama eksportiv tootja, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju oli ise põhjustatud.
They alleged that otherwise it was not possible to suffer losses in an environment of increasing demand, increased prices, consequently increasing sales and turnover, and increasing productivity.
Nimetatud tootja väite kohaselt ei olnuks suureneva nõudluse, tõusnud hindade, selle tulemusel suureneva müügi ja käibe ning kõrgema tootlikkuse tingimustes muul viisil võimalik kahjumit saada.
As a possible explanation, this party cited the increased average salary by 24 % from 2003 to the IP.
Võimaliku seletusena pakkus kõnealune osapool välja keskmise töötasu suurenemise 24 % võrra ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini.
Firstly, although the Community industry’s sales price on the Community market increased by 2 % between 2005 and the IP, it was more than 30 % lower than in 2003, while the volume of sales of the Community industry only increased by 22 % between 2003 and the IP (see recital 47 of the provisional Regulation).
Esiteks, kuigi ühenduse tööstusharu müügihind ühenduse turul tõusis 2 % võrra ajavahemikul 2005. aastast kuni uurimisperioodini, oli see enam kui 30 % madalam kui 2003. aastal, samas kui ühenduse tööstusharu müügimaht tõusis ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini üksnes 22 % (vt ajutise tollimaksu määruse põhjendus 47).
As a result, the sales revenue of the Community industry on the Community market decreased significantly, i.e. by around 15 % over the period considered.
Selle tulemusena vähenes ühenduse tootmisharu müügitulu oluliselt, st ligikaudu 15 % võrra vaatlusalusel perioodil.
Secondly, the average labour cost development must be seen together with the employment and productivity trends.
Teiseks, keskmise tööjõukulu arengut tuleb vaadata koos tööhõive ja tootlikkuse suundumustega.
As explained in recital 51 of the provisional Regulation, the 24 % increase over the period considered of the labour cost per worker was due, inter alia, to the changes in employment structure towards a higher share of qualified labour.
Nagu on selgitatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 51, tulenes tööjõukulu 24 % kasv töötaja kohta vaatlusalusel perioodil muu hulgas muutustest tööhõive struktuuris, mis tähendas kvalifitseeritud tööjõu osakaalu suurenemist.
The figures confirm that these changes resulted in higher productivity, which in turn compensated the increased average labour cost.
Arvud kinnitavad, et need muutused tõid kaasa tootlikkuse kasvu, mis omakorda kompenseeris kasvanud keskmise tööjõukulu.
As a result, the total labour cost per unit produced remained the same.
Selle tulemusel jäi tööjõukulu toodetud ühiku kohta samaks.
Moreover, production of dihydromyrcenol is not labour-intensive.
Lisaks ei ole dihüdromürtsenooli tootmine töömahukas.
It is thus considered that the increased salaries could not have contributed to the Community industry’s losses.
Sellest tulenevalt ollakse seisukohal, et palgatõus ei oleks ühenduse tööstusharu kahjumit suurendanud.
Following the final disclosure, the same exporting producer adduced several new arguments concerning causation.
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitas sama eksportiv tootja põhjusliku seose kohta mitmeid uusi argumente.
These can be summarised as follows: (i) the injury was self-inflicted by imports of the product concerned made by the Community producer referred to in recital 17 above; (ii) the injury was self-inflicted by massive investments made by the Community industry in their new production capacity and by the loans taken for this purpose from financial institutions; (iii) the development of export sales of the Community industry was not analysed; (iv) the injury was self-inflicted by increasing the production capacity and hiring additional qualified labour and, thus, increasing the production costs.
Need võib kokku võtta järgmiselt: i) põhjenduses 17 nimetatud ühenduse tootja oli kõnealuse toote importimisega kahju ise põhjustanud; ii) ühenduse tootmisharu oli ülisuurte investeeringutega oma uude tootmisvõimsusesse ja sellel eesmärgil finantseerimisasutustelt võetud laenudega kahju ise põhjustanud; iii) ühenduse tööstusharu ekspordimüügi arengut ei olnud analüüsitud; iv) kahju oli ise põhjustatud tootmisvõimsuse suurendamisega ja täiendava kvalifitseeritud tööjõu palkamisega, mis tõstsid tootmiskulusid.
In respect of these new arguments, it is noted that (i) imports of the product concerned made by one of the Community producers could not have affected the overall situation of the Community industry because they were minor (see recitals 17 and 20 above).
Seoses nimetatud uute argumentidega märgitakse, et i) ühe ühenduse tootja kõnealuse toote import ei oleks saanud mõjutada ühenduse tööstusharu üldist olukorda, sest see oli väikesemahuline (vt eespool põhjendused 17 ja 20).
In addition, it is recalled that these imports had been made in reaction to the massive influx of the dumped imports from India and the losses caused to the Community industry thereby, i.e. after the material injury had already taken place; (ii) no new investments whatsoever into the production capacity took place during the period considered; on the contrary, capacity remained unchanged and investment significantly decreased (see recitals 45 and 49 of the provisional Regulation); (iii) the export performance of the Community industry was analysed in recital 68 of the provisional Regulation and was not found breaking the causal link; and (iv) no additional labour was hired by the Community industry.
Lisaks tuletatakse meelde, et kõnealune import oli vastureaktsioon massilisele dumpinguhinnaga impordi sissevoolule Indiast ja seeläbi ühenduse tootmisharule põhjustatud kahjudele, st toimus pärast seda, kui materiaalne kahju oli juba aset leidnud; ii) vaatlusalusel perioodil ei tehtud ühtegi uut investeeringut tootmisvõimsusesse; vastupidi – võimsus jäi samaks ja investeeringud vähenesid oluliselt (vt ajutise tollimaksu määruse põhjendused 45–49); iii) ühenduse tootmisharu eksporditulemusi analüüsiti ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 68 ja leiti, et põhjuslik seos säilis, ning iv) ühenduse tööstusharus ei toimunud täiendava tööjõu palkamist.
As can be seen from recital 51 of the provisional Regulation, the employment decreased by 15 % between 2003 and the IP.
Nagu nähtub ajutise tollimaksu määruse põhjendusest 51, vähenes tööhõive ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodini 15 %.
The changes in employment structure were achieved by laying-off unqualified labour.
Muudatused tööhõive struktuuris viidi läbi kvalifitseerimata tööjõu koondamise teel.
As to the production capacity, it is recalled that no expansion whatsoever took place.
Tootmisvõimsuse osas tuletatakse meelde, et mingit kasvu ei ole toimunud.
The arguments cited in recital 26 above are thus rejected.
Seepärast lükatakse põhjenduses 26 esitatud argumendid tagasi.
In view of the above and in the absence of any other comments concerning causation, recitals 57 to 76 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Võttes arvesse eespool nimetatut ja kuna muid märkusi põhjuslike seoste kohta ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 57–76.
One exporting producer submitted that imposing measures would greatly disturb importers and users in the Community, thereby jeopardising thousands of jobs and tax revenues, but did not adduce any evidence in this respect.
Üks eksportiv tootja väitis, et meetmete kehtestamine segaks oluliselt ühenduse importijaid ja kasutajaid, seades seeläbi ohtu tuhanded töökohad ja maksutulu, kuid ei esitanud selle kohta mingeid tõendeid.
These allegations were considered irrelevant.
Need väited loeti mitteasjakohasteks.
Indeed, none of the importers and users opposed the provisional conclusions concerning their interest (see recitals 87 and 88 of the provisional Regulation), which has shown that these parties were not likely to be substantially affected by any anti-dumping measures.
Ükski importija ega kasutaja ei esitanud vastuväiteid nende huvide kohta tehtud esialgsetele järeldustele (vt ajutise tollimaksu määruse põhjendused 87 ja 88), mis on näidanud, et tõenäoliselt dumpinguvastased meetmed ei mõjuta oluliselt neid osalisi.
The exporting producer was also informed that exporting producers are normally not considered parties concerned by the Community interest analysis.
Ühtlasi teavitati eksportivat tootjat sellest, et eksportivaid tootjaid ei loeta tavaliselt ühenduse huvide analüüsis asjaomasteks osalisteks.
Following the final disclosure, this exporting producer reiterated its claim and submitted that it had right to comment on any aspect of the anti-dumping proceeding, Community interest included.
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist kordas eksportiv tootja taas oma väidet ja teatas, et tal on õigus kommenteerida dumpinguvastase menetluse kõiki aspekte, sealhulgas ühendusi huvisid.
No substantiated arguments were, however, brought forward, which could alter the conclusions drawn in recital 29 above.
Ühtki sisulist argumenti, mis muudaks eespool põhjenduses 29 esitatud järeldusi, siiski ei esitatud.
In respect of the exporting producers’ rights to raise comments on any aspect of the proceeding, it is noted that they are indeed not barred from doing so.
Austades eksportiva tootja õigust teha märkusi menetluse kõigi aspektide kohta, märgitakse, et tõepoolest ei ole see neile keelatud.
Nevertheless, according to Article 21(2) of the basic Regulation, these parties are normally not concerned by the Community interest analysis and their comments may be disregarded, in particular when they are not supported by any factual evidence.
Algmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt ei ole need osalised ühenduse huvide analüüsiga tavaliselt siiski seotud ja nende märkused võib arvestamata jätta, eriti kui neid ei kinnita otsesed tõendid.
In the absence of any other comments concerning the Community interest assessment, recitals 77 to 90 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Täiendavate märkuste puudumisel ühenduse huvide hindamise kohta kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 77–90.
It is recalled that one exporting producer submitted that the Community producer which had made substantial imports of dihydromyrcenol from India in the IP should be excluded from the definition of the Community industry and consequently the injury elimination level determination should be based on the remaining two Community producers only.
Tuletatakse meelde, et üks eksportiv tootja väitis, et ühenduse tootja, kes oli uurimisperioodil importinud Indiast olulises koguses dihüdromürtsenooli, tuleks ühenduse tootmisharu määratlusest välja jätta ning kahju kõrvaldamist võimaldav tase peaks põhinema üksnes kahel järelejäänud ühenduse tootjal.
As explained in recitals 14 and 15 above, this claim was not found justified.
Vastavalt põhjendustes 14 ja 15 esitatud selgitustele ei olnud see väide põhjendatud.
In this view and in the absence of any other comments concerning the injury elimination level, recitals 92 to 94 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Seoses sellega ja kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta ei ole muid märkusi, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 92–94.
In the light of the foregoing, and in accordance with Article 9(4) of the basic Regulation, a definitive anti-dumping duty should be imposed at the level of the dumping margins found, since for both cooperating exporting producers the injury elimination level was found to be higher than the dumping margin.
Võttes arvesse eespool esitatud asjaolusid ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleb kehtestada kindlaksmääratud dumpingumarginaalide tasemel lõplik dumpinguvastane tollimaks, kuna mõlema koostööd tegeva asjaomase eksportiva tootja kahju kõrvaldamist võimaldav tase ületas dumpingumarginaali.
With reference to recitals 14 and 15 above, it is considered appropriate to set the duty for any other companies, which had not cooperated in the investigation, at the level of the higher duty to be imposed on the cooperating companies.
Viidates eespool esitatud põhjendustele 14 ja 15, peetakse asjakohaseks määrata uurimise raames koostööst hoidunud äriühingute tollimaksumääraks koostööd teinud äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksu kõrgeim määr.
On the basis of the above, the definitive duty rates are as follows:
Eespool öeldust lähtudes on lõplikud tollimaksud järgmised:
Following the disclosure of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to recommend the imposition of definitive anti-dumping measures, Neeru Enterprises proposed a price undertaking in accordance with Article 8(1) of the basic Regulation.
Pärast seda, kui olid tehtud teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, pakkus Neeru Enterprises algmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt hinnakohustust.
However, it is noted that the product concerned has shown in the last years a considerable volatility in prices and therefore it is not suitable for a fixed price undertaking.
Tuleb siiski märkida, et vaatlusaluse toote hinnad on näidanud viimaste aastate jooksul märkimisväärset kõikumist ja seepärast ei ole toode kindlaksmääratud hinnakohustuse jaoks sobiv.
As an alternative approach, the possibility of indexing the minimum import price to the price of the main raw material, namely alpha-pinene, was explored.
Alternatiivse lähenemisviisina uuriti võimalust indekseerida minimaalne impordihind peamise toormaterjali (alfa-pineeni) hinnaga.
However, this alternative was also not found workable for the following reasons: (i) the fluctuation in the price of the product concerned cannot be sufficiently explained by the fluctuation in the price of alpha-pinene, and (ii) alpha-pinene is not a commodity product for which any generally accessible statistics showing its market prices would be available.
Ka see alternatiiv ei osutunud siiski sobivaks järgmistel põhjustel: i) asjaomase toote hinnakõikumised ei ole piisavalt seotud alfa-pineeni hinna kõikumistega ja ii) alfa-pineen ei ole tarbekaup, mille turuhindu kajastav statistika oleks üldiselt kättesaadav.
On the basis of the above, it was concluded that any price undertaking is impractical in this case and therefore cannot be accepted.
Eespool mainitud asjaolude põhjal järeldati, et sellised hinnakohustused on ebapraktilised ja seepärast ei saa neid heaks kiita.
The exporter concerned was informed accordingly and given an opportunity to comment.
Asjaomast eksportijat teavitati sellest ja talle anti võimalus esitada oma märkused.
The individual company anti-dumping duty rate specified in this Regulation was established on the basis of the findings of the present investigation.
Käesoleva määrusega äriühingule määratav individuaalne dumpinguvastase tollimaksu määr määratleti käesoleva uurimise tulemuste põhjal.
Therefore, it reflects the situation found during that investigation with respect to this company.
Seepärast peegeldab see olukorda, mis uurimise käigus selle äriühingu kohta tuvastati.
This duty rate (as opposed to the country-wide duty applicable to all other companies) is thus exclusively applicable to imports of products originating in the country concerned and produced by the company and thus by the specific legal entity mentioned.
Nimetatud tollimaksu määra (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühing, seega nimetatud konkreetne juriidiline isik.
Imported products produced by any other company not specifically mentioned in the operative part of this Regulation with its name and address, including entities related to that specifically mentioned, cannot benefit from this rate and shall be subject to the duty rate applicable to ‘all other companies’.
Imporditavate toodete suhtes, mille on tootnud mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei tohi nimetatud määra kohaldada ning nende suhtes kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.