natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this context, it is difficult for a refinery to obtain supplies from a sugar beet production basin other than its own because of the limited quantity of sugar beet available for processing outside the cultivation contracts and because of the need for supply agreements between sugar processing companies. In the Mediterranean Basin, moreover, alternative sugar beet basins have to be situated sufficiently close by to guarantee the supply of a usable product.
Sellises olukorras on rafineerimistehasel raske leida tarneallikaid väljaspool omaenda suhkrupeedikasvatuspiirkonda, kuivõrd väljaspool kasvatuslepinguid saadaoleva tooraine kogus on piiratud, selleks on vaja vastavasisulisi kokkuleppeid töötlemisettevõtjate vahel ning Vahemere piirkonnas peavad alternatiivsed suhkrupeedikasvatuspiirkonnad asuma ka piisavalt lähedal, et tagada tooraine kasutuskõlblikkus.
The Italian authorities were also willing to consider the possibility of the Villasor facility having been able to find its raw material for processing somewhere else, but the refinery is so far away from the production areas in continental Italy as to make it uneconomic to transport the sugar beet, quite apart from the fact that the raw material would arrive at its destination in an unusable condition.
Itaalia ametivõimud olid valmis kaaluma ka võimalust, et Villasori tehas leiaks töödeldavat toorainet mujalt, kuid Mandri-Itaalia tootmispiirkonnad asuvad nii kaugel, et suhkrupeedi transportimine ei oleks ökonoomne, rääkimata sellest, et tooraine jõuaks kohale kasutuskõlbmatuna.
The Italian authorities provided the Commission with simulations of the periods required for transporting sugar beet from an ‘alternative’ basin in continental Italy and of the costs of doing so.
Itaalia ametiasutused esitasid komisjonile arvestuslikud ajavahemikud ja kulud, mida nõuaks suhkrupeedi transport alternatiivsest tootmispiirkonnast Mandri-Itaalias.
The period required for transporting sugar beet to Sardinia would be in the region of 2,5 days as from the time of loading.
Peedi Sardiiniasse transportimiseks kuluks ligikaudu 2,5 päeva alates pealelaadimisest.
Given that the sugar beet necessarily has to be processed within 36 hours (1,5 days) of harvesting, it would arrive at its destination in an unusable condition.
Kuna peet tuleb töödelda 36 tunni (1,5 päeva) jooksul pärast koristust, jõuaks see kohale kasutuskõlbmatuna.
The cost of such an operation, as calculated by the competent authorities, would be approximately EUR 10188000 for the two periods.
Kulud mõlema perioodi kohta kokku oleksid ametiasutuste arvutuste kohaselt ligikaudu 10188000 eurot.
With regard, specifically, to the drought and to the drought-related water management policy conducted in Sardinia, the Italian authorities indicated that a water emergency had been declared in 1995 and that a special administrator (Commissario Governativo per l'Emergenza Idrica) had been appointed, with special powers for managing water resources and for having urgent infrastructure work done.
Põua ja (sellega seotud) Sardiinia veemajanduspoliitika kohta märkisid Itaalia ametiasutused, et 1995. aastal kuulutati välja veekriisi olukord ja nimetati ametisse vastav komissar (Commissario Governativo per l’Emergenza Idrica), kellel on erivolitused veevarude haldamiseks ja esmatähtsate infrastruktuuritööde tegemiseks.
The Italian authorities also indicated that Sardinia’s regional development plan for 2000 to 2006 provided for specific measures for cultivating sugar beet.
Itaalia ametiasutused märkisid ka, et Sardiinia piirkondliku arengukavaga ajavahemikuks 2000–2006 nähti ette eraldi meetmed suhkrupeedikasvatuseks.
These measures included hydro-agricultural land development, the acquisition of irrigation equipment and installations by farms and the introduction of more modern machinery and of machinery for protecting plants and facilitating their fertilisation.
Nende hulgas olid niisutus, niisutusseadmete ja -rajatiste soetamine põllumajandusettevõtetesse, moodsamate masinate kasutuselevõtt ning väetamise ja taimekaitse mehhaniseerimine.
The Commission initiated the procedure laid down by Article 88(2) of the EC Treaty because it doubted that the measure was compatible with Article 87(2)(b) of the Treaty, according to which aid to make good the damage caused by natural disasters or exceptional occurrences is compatible with the common market.
Komisjon algatas asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetluse, kuna kahtles abimeetme kokkusobivuses asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punktiga b, mis loeb ühisturuga kokkusobivaks loodusõnnetuse või muu erakorralise sündmuse tekitatud kahju korvamiseks antava abi.
Because they constitute exceptions from the general principle of the incompatibility of State aid with the common market, laid down by Article 87(1) of the Treaty, the Commission has a restrictive interpretation of the notion of ‘natural disaster’ contained in Article 87(2)(b).
Kuivõrd tegemist on eranditega asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldpõhimõttest, mille kohaselt riigiabi on ühisturuga kokkusobimatu, tõlgendab komisjon artikli 87 lõike 2 punktis b kasutatud mõistet „loodusõnnetus” kitsendatult.
Until now, the Commission has accepted that earthquakes, avalanches, landslides and floods may constitute natural disasters.
Seni on komisjon aktsepteerinud maavärina, laviini, maalihke ja üleujutuse pidamist loodusõnnetuseks.
The Commission has consistently held that adverse weather conditions such as frost, hail, ice, rain or drought cannot of themselves be regarded as natural disasters within the meaning of Article 87(2)(b).
Komisjon on alati leidnud, et ilmastikunähtusi, nagu külm, rahe, jää, vihm või põud, ei saa iseenesest pidada loodusõnnetusteks artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses.
However, because of the damage that such events may cause to agricultural production or the means of agricultural production, the Commission has accepted that such events may be treated as natural disasters once the level of damage reaches a certain threshold (which has been fixed at 20 % of normal production in less-favoured regions and 30 % in other regions).
Arvestades siiski kahjusid, mida need nähtused võivad põllumajandustoodangule või tootmisvahenditele tekitada, on komisjon aktsepteerinud nende võrdsustamist loodusõnnetusega, kui kahju ulatub teatava tasemeni (milleks on kehtestatud 20 % tavapärasest toodangust vähemsoodsates piirkondades ja 30 % teistes piirkondades).
Point 11.3 of the Guidelines [14] states that aid designed to make good losses resulting from adverse weather conditions may only be paid for farmers or to a producer organisation of which the farmer is a member.
Suuniste [14] punktis 11.3 on sätestatud, et ebasoodsatest ilmastikutingimustest põhjustatud kaotuste korvamiseks võib anda abi üksnes põllumajandustootjatele või tootjaorganisatsioonidele, millesse nad kuuluvad.
The Commission regards the aid that comes under point 11.3 as being compatible with the common market under Article 87(3)(c) of the Treaty, provided that certain conditions are complied with.
Komisjon käsitab punkti 11.3 alla kuuluvat abi ühisturuga kokkusobivana asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, kui on täidetud teatavad tingimused.
The Commission has consistently held that the provisions of point 11.3 of the Guidelines are not applicable to agricultural processing undertakings that, in its view, have the flexibility necessary for managing their supplies.
Komisjon on olnud alati seisukohal, et punktis 11.3 käsitletud meetmed ei ole kohaldatavad põllumajandustööstuslikele töötlemisrajatistele, millel on komisjoni arvates piisavalt paindlikud võimalused tooraine hankimiseks.
This may of course result in additional raw material costs and/or a loss of profitability, but it does not warrant the direct application of the rules applicable to agricultural production.
Sellega võivad muidugi kaasneda täiendavad toorainekulud ja/või väiksem kasumlikkus, kuid see ei õigusta põllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavate meetmete otsest kohaldamist.
Since the Italian authorities have proposed no other legal basis for the assessment and possible approval of the aid, the Commission could not, at this stage of the procedure, exclude the possibility of the anticipated aid constituting operating aid, that is to say a form of aid that seeks to relieve enterprises of the costs they would normally have to bear as part of their day-to-day management or normal activities.
Kuna Itaalia ametiasutused ei esitanud muid õiguslikke aluseid abi analüüsimiseks ega võimalikuks heakskiitmiseks, ei saanud komisjon selles menetlusetapis välistada, et kavandatav abi on tegevusabi, see tähendab abi, mille eesmärk on vabastada ettevõtja selliste kulude kandmisest, mida ta oleks pidanud tavatingimustes igapäevase juhtimise või tavapärase majandustegevuse tõttu ise kandma.
Moreover, the information provided by the Italian authorities and the information available to the Commission appeared to suggest that Sadam ISZ and the companies to which it belonged directly or indirectly — in particular, Società Adriatica Marchigiana (SAM) [15] and FINBIETICOLA Spa [16] — could have absorbed the reduction in the facility’s profitability.
Peale selle näisid Itaalia ametiasutuste edastatud ja komisjoni käsutuses olevad andmed viitavat sellele, et äriühing Sadam ISZ ja äriühingud, millele see otseselt või kaudselt kuulus – täpsemalt SAM [15] ja FINBIETICOLA SpA [16] –, oleksid suutnud tehase kasumlikkuse vähenemist ise kanda.
Finally, even if it had been considered acceptable (which was not the case at this stage of the procedure) to apply to Sadam ISZ the principle governing the payment of compensation under point 11.3 of the Guidelines, the reference period chosen by the Italian authorities for calculating the aid would have been incorrect.
Kõrvalmärkusena võib öelda, et isegi kui suuniste punktiga 11.3 ettenähtud hüvituspõhimõtte kohaldamist äriühingule Sadam ISZ saaks pidada vastuvõetavaks (mida menetluse praeguses etapis teha ei saa), oleks Itaalia ametiasutuste poolt abi arvestamiseks valitud võrdlusperiood ekslik.
When the procedure was initiated, the Commission received comments from Sadam ISZ [17], the President of Sardinia Region [18] and Brumar Srl [19].
Menetluse algatamise ajal esitasid komisjonile märkusi Sadam ISZ, [17] Sardiinia maakonna president [18] ja Brumar Srl [19].
Sadam ISZ
Äriühing Sadam ISZ
In its comments, Sadam ISZ repeated the reasons, expressed in points 12 to 36 of the letter initiating the formal investigation procedure, that had led the Italian authorities to consider granting the aid: the exceptional nature of the drought; the impossibility of obtaining supplies from other basins due to the particular structure of the organisation of the market in sugar; the impossibility of obtaining suitable transport due to the refinery’s island location; and the importance of the agricultural sugar processing industry for Sardinia’s economy.
Äriühing Sadam ISZ kordas oma märkustes põhjendusi, mis ajendasid Itaalia ametiasutusi abi eraldamist kavandama ning mis on esitatud ametliku uurimismenetluse algatamise kirja punktides 12–36: põua erandlikkus, suhkruturu korralduse eripära, mille tõttu ei ole võimalik hankida toorainet teistest piirkondadest, võimatus toorainet transportida, sest rafineerimistehas asub saarel, suhkrutööstuse tähtsus saare majandusele. Märkused sisaldasid ka teavet äriühingu omandisuhete muutumise kohta; praegu on äriühingu ainuomanik kontsern Eridania Sadam.
It also provided information about the changing ownership of Sadam ISZ, which is at present owned exclusively by the Eridania Sadam group, with Finbieticola’s share having also been transferred to the Eridania Sadam group in October 2004 since Sviluppo Italia SpA’s withdrawal in December 2003.
Nimelt läks pärast äriühingu Sviluppo Italia SpA taandumist 2003. aasta detsembris ka Finbieticola osa 2004. aasta oktoobris kontsernile Eridania Sadam.
Sadam ISZ provided a copy of the agreement concluded between the various private and public authorities with a view to guaranteeing the continued production of sugar beet in Sardinia.
Sadam ISZ esitas koopia lepingust, mis on sõlmitud mitme eraõigusliku ja riikliku asutuse vahel eesmärgiga tagada suhkrupeedi jätkuv tootmine Sardiinias.
Within this framework, Sardinia region committed itself to taking every initiative necessary for recommencing investment in the sugar beet sector — in particular, in water resource management — and to losing no time in obtaining the Commission’s authorisation of the aforesaid EUR 3,5 million in aid to offset the losses due to the drought.
Lepingus kohustub Sardiinia maakond astuma kõik vajalikud sammud – eelkõige veemajanduse vallas –, et taaskäivitada investeeringud suhkrupeedisektorisse, ning saama võimalikult kiiresti komisjoni loa kõnealuse 3,5 miljoni euro suuruse abi eraldamiseks, et korvata põua tekitatud kaotused.
Sadam ISZ considers that what it produces has no influence at all on the development of the European market, not only because it represents only 0,2 % of that market but also because 98 % of its production is intended for the Sardinian market, covering almost 50 % of that market’s needs, whereas the Eridania Sadam group produces 35 % of Italian sugar, equal to 1,7 % of European sugar, and has 23 % of the national market, equal to 2,15 % of the European market.
Sadam ISZ leiab, et tema toodang ei avalda mingit mõju Euroopa turule, kuna moodustab sellest kõigest 0,2 % ning on peale selle 98 % ulatuses suunatud Sardiinia turule, kattes ligi 50 % selle vajadustest, samas kui kontsern Eridania Sadam toodab 35 % Itaalia suhkrust, mis moodustab 1,7 % Euroopa suhkrutoodangust ning katab 23 % Itaalia turust, mis moodustab 2,15 % Euroopa turust.
President of Sardinia Region
Sardiinia maakonna president
The President of Sardinia Region emphasised the quite exceptional nature of the situation characterising the years 2001-2002, stating that it could in no way constitute a precedent applicable in the future to other situations.
Sardiinia maakonna president rõhutab 2001.–2002. aasta olukorra täiesti erandlikku iseloomu, mille tõttu see ei saa mingil juhul „olla pretsedent, mida saab rakendada tulevikus uutele olukordadele”.
The region’s President stressed the bad effects that closure of the only Sardinian refinery would have on the island’s economy, given the need for rational management of agricultural production as a whole (with sugar beet an important rotation crop) and given the importance of the sugar beet industry in Sardinia, the number of farms concerned (1300 employing approximately 5000 people) and the number of permanent and seasonal employees at the refinery (83 and almost 200, respectively), not counting the jobs created by the sugar beet industry (for hauliers, enterprises responsible for growing and harvesting the sugar beet and undertakings tasked with handling the facilities).
Maakonna president rõhutab Sardiinia ainsa rafineerimistehase võimaliku sulgemise negatiivseid tagajärgi saare majandusele, arvestades suhkrupeedikasvatuse tähtsust Sardiinias, sellega seotud põllumajandusettevõtete arvu (1300, milles on hõivatud ligikaudu 5000 töötajat), rafineerimistehase alaliste (83) ja hooajaliste (ligi 200) töötajate arvu, rääkimata selle tegevusega kaasnevatest töökohtadest (peedikasvatuses ja -koristuses hõivatud kolmandad isikud, vedajad, rajatisi hooldavad ettevõtjad), samuti arvestades põllumajandustootmise ratsionaalset korraldust tervikuna, kuivõrd peet on oluline vahekultuur.
The region’s President pointed out the importance attached by the regional administration to the sugar beet industry and its commitment to safeguarding the industry.
Maakonna president kinnitab, et maakonnavalitsus peab suhkrupeedisektorit väga tähtsaks ning on võtnud endale kohustuse selle säilimisele kaasa aidata.
Brumar Srl
Äriühing Brumar Srl
Brumar Srl stated that the Sadam refinery had not sustained losses since it had had the option of buying sugar in France, Germany, Slovenia and Croatia; that all Italian refineries had increased the price of white sugar by EUR 50 per tonne as from 1 October 2003, with a net profit of EUR 80 million in favour of the five sugar refineries on Italian territory.
Äriühing Brumar Srl kinnitab, et rafineerimistehas Sadam ei kandnud kahju, sest tal oli võimalik osta suhkrut Prantsusmaalt, Saksamaalt, Sloveeniast ja Horvaatiast, ning et kõik Itaalia rafineerimistehased tõstsid 1. oktoobrist 2003 valge suhkru hinda 50 euro võrra tonni kohta, mis tõi Itaalia viiele suhkrutööstusele 80 miljonit eurot puhaskasumit.
According to Brumar Srl, Sadam ISZ would have been the main recipient of this profit, given that it is responsible for most of Italy’s sugar production.
Brumar Srli väitel sai suurema osa sellest kasumist äriühing Sadam, millele kuulub enamik Itaalia suhkrutootmisest.
In its conclusion, Brumar Srl considered that aid should be granted both to sugar beet producers (to offset the losses sustained due to the failed harvest caused by the drought) and to the workers who had not been employed by the processing facilities.
Kokkuvõttes leiab Brumar Srl, et abi tuleks anda suhkrupeeditootjatele põuast tingitud ikalduse kahjude korvamiseks, samuti töölistele, kes töötlemistehastes tööd ei saanud.
V. COMMENTS MADE BY ITALY
V. ITAALIA MÄRKUSED
The Italian authorities sent their comments when the procedure was initiated by letters dated 13 October 2004 and 7 April 2005 and submitted their comments in response to the letter from Brumar Srl by letter dated 17 May 2005.
Itaalia ametiasutused saatsid oma märkused menetluse algatamise ajal 13. oktoobri 2004. aasta kirjaga ja 7. aprilli 2005. aasta kirjaga ning esitasid 17. mai 2005. aasta kirjaga oma märkused vastuseks äriühingu Brumar Srl kirjale.
The Italian authorities contested Brumar Srl’s comments in their entirety, deeming them to be of no relevance at all to the case in question, given that the Villasor refinery had never imported sugar from the countries listed by Brumar Srl and given that the increase in the prices of white sugar applied to Italy’s production as a whole and related to the marketing year 2003, postdating the years for which the aid was to be granted. Finally, the authorities contested the calculations of the presumed profits made in 2003 by Italian sugar companies in general and by the Eridania Sadam group in particular. The Eridania Sadam group, of which Sadam ISZ is a part, produced 34 % of Italian sugar in 2003.
Itaalia ametiasutused vaidlustasid kõik äriühingu Brumar Srl märkused, pidades neid asjakohatuks, kuivõrd Villasori suhkrutööstus ei ole kunagi ostnud suhkrut sisse äriühingu Brumar Srl nimetatud maadest ning valge suhkru hinnatõus puudutas kõiki Itaalia suhkrutootjaid ja toimus 2003. aasta hooajal ehk pärast hooaegu, mille eest abi kavatsetakse anda; nad vaidlustasid ka arvutused kasumite kohta, mida Itaalia suhkrutootjad üldiselt ja kontsern Eridania Sadam eraldivõetuna 2003. aastal väidetavalt teenisid: kontsern Eridania Sadam, millesse Sadam ISZ kuulub, tootis 2003. aastal 34 % Itaalia suhkrust.
In their letter of 13 October 2004, the Italian authorities acknowledged that the Commission had been most thorough in presenting all the factors in the case and all the data supplied during the phase prior to the investigation procedure being initiated, particularly in relation to the legal basis, the compensatory nature of the measure proposed, the means of calculating the aid, the legal basis important for authorising the measure, the interdependence of the sugar beet industry’s agricultural and industrial components, the impossibility of obtaining supplies from other production basins for Sardinia-based processing, and the importance of the sugar beet industry for Sardinia’s economy.
13. oktoobri 2004. aasta kirjas tunnistasid Itaalia ametiasutused, et komisjon on kajastanud ammendavalt kõiki juhtumi üksikasju ning ametliku uurimismenetluse algatamise eeletapis edastatud andmeid, täpsemalt õiguslikku alust, kavandatava abimeetme hüvituslikku iseloomu, abi arvutamise viisi, abi lubamise seisukohast olulist õiguslikku alust, põllumajandusliku ja tööstusliku komponendi vastastikust sõltuvust suhkrupeedisektoris, võimatust tuua Sardiiniasse ümbertöötlemiseks toorainet teistest tootmispiirkondadest ning sektori tähtsust saare majandusele.
The Italian authorities consider that the aid measure would have no impact on intra-Community trade, as its effects would not be felt beyond the region. Ninety-eight per cent of what is produced by the Villasor refinery is absorbed by the local market and is not therefore in competition with the production of other Community undertakings, whether in continental Italy’s market or in the Community or international market.
Itaalia ametiasutused leiavad, et abimeede ei avalda mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, sest selle mõju piirdub regionaalse tasandiga: 98 % Villasori suhkrutööstuse toodangust läheb kohalikule turule ega konkureeri seega teiste ühenduse ettevõtjatega ei Mandri-Itaalia, ühenduse ega maailma turul.
The Italian authorities consider that the Commission, in accordance with its Draft Communication on new guidelines for the evaluation of State aid with limited effects on intra-Community trade, should attach greater importance to the economic impact of the intervention concerned, in view in particular of its limited impact on trade.
Itaalia ametiasutused leiavad, et vastavalt oma dokumendile „Teatise eelnõu. Uued suunised liikmesriikidevahelisele kaubandusele piiratud mõju avaldava riigiabi hindamiseks” peaks komisjon omistama suuremat tähtsust kõnealuse meetme majanduslikule mõjule, arvestades selle väikest mõju kaubandusele.
According to the Italian authorities, the Commission’s statement [20] to the effect that Italy has an important position in sugar production should at least be seen in relation to the references to Italy’s being only the fourth largest EU sugar producer and to the Eridania Sadam group’s having, in this context, a market share of slightly more than 1,5 % of the European market, while Sadam ISZ’s production amounted to 0,06 % (data for the marketing year 2002).
Itaalia ametiasutuste arvates tuleks komisjoni väidet, [20] et „Itaalial on oluline positsioon suhkrutootmises”, täpsustada vähemalt märkusega, et Itaalia on suhkrutootjana Euroopas alles neljandal kohal ning et kontserni Eridania Sadam osa Euroopa turust on veidi üle 1,5 % ning Sadam ISZ toodangu osa 0,06 % (2002. aasta turustusaasta andmetel).
Regarding the legal basis for the measure, the Italian authorities cite a series of previous decisions by the Commission (in particular, State aid cases N 83/2000, N 185/2000, N 657/02 and N 729/02), in which the Commission authorised aid in the agricultural and agricultural processing sector on the basis of Article 87(2)(b) of the Treaty and in the light of the implementation criteria specified in point 11.3 of the Guidelines, maintaining that, in the case in question, the implementation criteria had been met.
Abimeetme õigusliku aluse osas viitavad Itaalia ametiasutused mitmele komisjoni varasemale otsusele, millega on heaks kiidetud abi põllumajandusele või põllumajandustööstusele asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b ning suuniste punktis 11.3 sätestatud rakenduskriteeriumide alusel (täpsemalt dokumentidele, mis käsitlevad abikavu N 83/2000, N 185/2000, N 657/02 ja N 729/02), väites, et kõnealusel juhtumil on need kriteeriumid täidetud.
The Italian authorities also draw the Commission’s attention to point 3.4 of the Guidelines which stipulates that the fact that an aid measure is not in all points comparable to one of the possible cases listed in the Guidelines themselves does not exonerate the Commission from carrying out an examination on a case-by-case basis, taking into account the principles set out in Articles 87, 88 and 89 of the Treaty and the Community’s common agricultural and rural development policies.
Itaalia ametiasutused juhivad komisjoni tähelepanu ka suuniste punktile 3.4, mille kohaselt asjaolu, et abimeede ei vasta kõigis detailides mõnele suunistes esitatud hüpoteetilisele olukorrale, ei vabasta komisjoni iga konkreetse juhtumi uurimisest, võttes arvesse asutamislepingu artiklite 87, 88 ja 89 põhimõtteid, ühist põllumajanduspoliitikat ja ühenduse maaelu arengu poliitikat.