natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Despite growth slowing down to 3,3 % year-on-year in the last quarter of 2008, which affected revenue collection in the last quarter of the year and added to the worse-than-expected deficit outcome, overall GDP growth was still relatively robust at 4,9 % in 2008.
Samuti ei ole see 2008. aastal tingitud tõsisest majanduslangusest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Vaatamata kasvu aeglustumisele 3,3 protsendile 2008. aasta viimases kvartalis, mis mõjutas selles kvartalis tulude laekumist ning puudujäägi prognoositust halvemat tulemust, oli SKP üldine kasv 4,9 % juures 2008. aastal siiski suhteliselt jõuline.
Potential GDP growth is estimated to be of the order of 4 ½ % and the output gap to have reached about 3 ½ % of potential GDP, indicating favourable cyclical conditions.
SKP potentsiaalne kasv on hinnanguliselt ligikaudu 4,5 % ja SKP lõhe on ligikaudu 3,5 % potentsiaalsest SKPst, mis osutab soodsale majandustsüklile.
General government gross debt remains below the 60 % of GDP reference value and stood at 47,1 % of GDP in 2008.
Valitsemissektori koguvõlg jääb tublisti alla kontrollväärtuse 60 % SKPst, moodustades 2008. aastal 47,1 % SKPst.
However, due to high expected deficits, the general government debt is likely to reach almost 60 % on a no-policy-change assumption in 2010 according to the Commission’s spring 2009 forecast.
Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi kohaselt jõuab valitsemissektori võlg prognoositava suure eelarvepuudujäägi tõttu 2010. aastal siiski ligi 60 protsendini.
Since the deficit does not remain close to the reference value in 2008-2010, the cost of the pension reform cannot be taken into account.
Poola ametiasutuste hinnangute kohaselt ulatusid selle reformi netokulud 2008. aastal 2,9 protsendini SKPst ja suurenevad 2009. aastal 3,2 protsendini SKPst (sellest teatasid Poola ametiasutused oma 22. juuni kirjas). Vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile võib kõnealust kulu võtta arvesse üleminekuperioodil lineaarselt vähenevalt ja ainult juhul, kui eelarvepuudujääk jääb kontrollväärtuse lähedale. Kuna puudujääk ei ole ajavahemikus 2008–2010 kontrollväärtuse lähedal, ei saa pensionireformi kulusid arvesse võtta.
In the case of Poland, this double condition is not met.
Poola puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud.
From an overall assessment, it follows that an excessive deficit exists in Poland.
Üldhinnangust järeldub, et Poolas on ülemäärane eelarvepuudujääk.
All EDP-related documents for Poland can be found at the following website: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=m2
Kõik Poola ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on kättesaadavad veebisaidil http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=m2
Letter from Finance Minister Mr Rostowski to Commissioner Almunia.
Rahandusministri Rostowski kiri volinik Almuniale.
The deficit was not close to the 3 % of GDP reference value and the excess over the reference value cannot be qualified as exceptional within the meaning of the Treaty and of the Stability and Growth Pact.
Puudujääk ei olnud kontrollväärtuse 3 % SKPst lähedal ning seda ei saa käsitada asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erandlikuna.
According to the Commission services’ spring 2009 forecast, the general government deficit is expected to reach 6,6 % of GDP in 2009 and, on a no-policy-change assumption, 7,3 % in 2010 against a GDP contraction of 1,4 % in 2009 and GDP growth of 0,8 % in 2010.
Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk jõudma 2009. aastal 6,6 protsendini SKPst ja – eeldusel, et poliitika ei muutu – 2010. aastal 7,3 protsendini SKPst, võrreldes SKP 2009. aasta kahanemisega 1,4 % võrra ja 2010. aasta kasvuga 0,8 %.
The deficit will increase in 2009 also according to the Polish authorities which, on 22 June 2009, announced that the general government deficit may significantly exceed the 4,6 % of GDP planned for the current year in the Spring 2009 EDP notification [4].
Puudujäägi suurenemist 2009. aastal prognoosivad ka Poola ametiasutused, kes 22. juunil 2009 teatasid, et valitsemissektori eelarve puudujääk võib tunduvalt ületada 2009. aasta kevadel esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohases teatises käesolevaks aastaks prognoositud 4,6 % SKPst [4].
In particular, it does not result from an unusual event within the meaning of the Treaty and of the Stability and Growth Pact. Moreover, it does not result from a severe economic downturn in the sense of the Treaty and of the Stability and Growth Pact.
Ülemäärane eelarvepuudujääk ei ole tingitud ebatavalisest sündmusest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses.
In accordance with the Stability and Growth Pact, due consideration should be given to systemic pension reforms introducing a multi-pillar system that includes a mandatory, fully-funded pillar. While the implementation of these reforms leads to a temporary deterioration of the budgetary position, the long-term sustainability of public finances clearly improves.
Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga tuleks põhjalikult kaaluda pensionisüsteemi reformi, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kogumispensioni kohustuslikku sammast.
Based on the estimates of the Polish authorities, the net cost of this reform amounted to 2,9 % of GDP in 2008, rising to 3,2 % of GDP in 2009, as recalled by the Polish authorities in their letter of 22 June. According to the Stability and Growth Pact, these can be taken into account on a linear degressive basis for a transitory period and only where the deficit remains close to the reference value.
Kuigi kõnealuse reformi rakendamise tõttu halveneb ajutiselt eelarveseisund, paraneb oluliselt riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.
on the existence of an excessive deficit in Romania
ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Rumeenias
Having regard to the recommendation from the Commission,
võttes arvesse komisjoni soovitust
It aimed at ensuring that, in particular, the economic and budgetary background was taken into account fully in all steps in the EDP.
Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majandusolukorda ja eelarveseisundit.
Having taken into account its report in accordance with Article 104(3) of the Treaty and having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee in accordance with Article 104(4) of the Treaty, the Commission concluded that an excessive deficit exists in Romania.
Olles arvesse võtnud nii asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohast oma aruannet kui ka asutamislepingu artikli 104 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, on komisjon seisukohal, et Rumeenias on ülemäärane eelarvepuudujääk.
The Commission therefore addressed such an opinion to the Council in respect of Romania on 13 May 2009 [3].
Seepärast edastas komisjon 13. mail 2009 nõukogule Rumeenia kohta sellekohase arvamuse [3].
Article 104(6) of the Treaty states that the Council should consider any observations which the Member State concerned may wish to make before deciding, after an overall assessment, whether an excessive deficit exists.
Asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk.
In the case of Romania, this overall assessment leads to the conclusion set out in this Decision.
Rumeenia puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses sätestatud järeldustele.
According to the April 2009 EDP notification by the Romanian authorities, subsequently validated by Eurostat, the general government deficit in Romania reached 5,4 % of GDP in 2008, thus exceeding the 3 % of GDP reference value.
Vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohases Rumeenia ametiasutuste 2009. aasta aprilli teatises esitatud andmetele, mille Eurostat seejärel kinnitas, ulatus Rumeenia valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal 5,4 protsendini SKPst ja ületas seega kontrollväärtuse 3 % SKPst.
The deficit was not close to the 3 % of GDP reference value and the excess over the reference value cannot be qualified as exceptional within the meaning of the Treaty and of the Stability and Growth Pact.
Puudujääk ei olnud kontrollväärtuse 3 % SKPst lähedal ning seda ei saa käsitada asutamislepingu ega stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erandlikuna.
In particular, it does not result from an unusual event or from a severe economic downturn in 2008 in the sense of the Treaty and of the Stability and Growth Pact.
Täpsemalt ei tulene 2008. aasta puudujääk mõnest ebatavalisest sündmusest ega tõsisest majanduslangusest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses.
Despite growth slowing down in the final quarter of the year, overall GDP growth in 2008 accelerated to a rate of 7,1 %, from 6 % in 2007 and significantly above the rate of potential growth.
Vaatamata kasvu aeglustumisele aasta viimases kvartalis kiirenes SKP üldine kasv 2008. aastal 7,1 protsendini (2007. aastal 6 %), mis ületas märkimisväärselt potentsiaalse kasvu määra.
According to the Commission services′ spring 2009 forecast, the general government deficit is expected to reach 5,1 % of GDP in 2009 and, on a no-policy-change assumption, 5,6 % in 2010.
Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk jõudma 2009. aastal 5,1 protsendini ja 2010. aastal – eeldusel, et poliitika ei muutu – 5,6 protsendini SKPst.
General government gross debt remains well below the 60 % of GDP reference value and stood at 13,6 % of GDP in 2008.
Valitsemissektori koguvõlg jääb oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst, moodustades 2008. aastal 13,6 % SKPst.
Nevertheless, according to the Commission services′ spring 2009 forecast, the debt-to-GDP ratio is anticipated to increase to 18 ¼ % in 2009 and 22 ¾ % in 2010.
Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi kohaselt oodatakse siiski võla ja SKP suhte märkimisväärset suurenemist, 18,25 protsendini 2009. aastal ja 22,75 protsendini 2010. aastal.
In accordance with the Stability and Growth Pact, due consideration was given to systemic pension reforms introducing a multi-pillar system that includes a mandatory, fully-funded pillar.
Kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega tuleks põhjalikult kaaluda pensionisüsteemi reformi, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kogumispensioni kohustuslikku sammast.
In any event, the government deficit adjusted for the pension reform cost in 2008 would be well above 3 % of GDP.
Igal juhul ületab valitsemissektori 2008. aasta eelarvepuudujääk pärast pensionireformi kulu arvessevõtmist oluliselt 3 % SKPst.
In the case of Romania, this double condition is not met.
Rumeenia puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud.
From an overall assessment, it follows that an excessive deficit exists in Romania.
Üldhinnangust järeldub, et Rumeenias on ülemäärane eelarvepuudujääk.
All EDP-related documents for Romania can be found at the following website: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2
Kõik Rumeenia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2
This projection is based on GDP growth of – 4,0 % in 2009 and 0 % in 2010.
Prognoos põhineb SKP kasvumääradel – 4,0 % 2009. aastal ja 0 % 2010. aastal.
The Commission services′ forecast takes into account measures for the current year in the budget for 2009 approved in February 2009 and the additional measures adopted by the government in April 2009.
Komisjoni talituste prognoosis võetakse arvesse 2009. aasta veebruaris heaks kiidetud 2009. aasta eelarvemeetmeid ja täiendavaid meetmeid, mis valitsus võttis vastu 2009. aasta aprillis.
Based on the estimates of the Romanian authorities, the net costs of this reform amount to 0,2 % of GDP in 2008, 0,3 % in 2009, 0,4 % in 2010 and 0,4 % in 2011.
Rumeenia ametiasutuste hinnangul ulatuvad selle reformi netokulud 2008. aastal 0,2 protsendini SKPst, 2009. aastal 0,3 protsendini SKPst, 2010. aastal 0,4 protsendini SKPst ja 2011. aastal 0,4 protsendini SKPst.
According to the Stability and Growth Pact, these can be taken into account on a linear degressive basis for a transitory period and only where the deficit remains close to the reference value, which is not the case for Romania.
Vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile võib kõnealust lineaarselt vähenevat kulu võtta arvesse üleminekuperioodil ja ainult juhul, kui eelarvepuudujääk jääb kontrollväärtuse lähedale; Rumeenias see nii ei ole.
on the existence of an excessive deficit in Latvia
ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Lätis
Having regard to the observations made by Latvia,
võttes arvesse Läti esitatud märkusi
Council Regulation (EC) No 3605/93 [2] lays down detailed rules and definitions for the application of the provisions of that Protocol.
Nõukogu määruses (EÜ) nr 3605/938 [2] on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks.
The 2005 reform of the Stability and Growth Pact in 2005 sought to strengthen its effectiveness and economic underpinnings as well as to safeguard the sustainability of public finances in the long run.
Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformi eesmärk oli suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.
Having taken into account its report in accordance with Article 104(3) of the Treaty and having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee in accordance with Article 104(4) of the Treaty, the Commission concluded that an excessive deficit exists in Latvia.
Olles arvesse võtnud nii asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohast oma aruannet kui ka asutamislepingu artikli 104 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, on komisjon seisukohal, et Lätil on ülemäärane eelarvepuudujääk.
The Commission therefore addressed such an opinion to the Council in respect of Latvia on 2 July 2009 [3].
Seetõttu edastas komisjon 2. juulil 2009 nõukogule Läti kohta sellekohase arvamuse [3].
In the case of Latvia, this overall assessment leads to the conclusion set out in this Decision.
Läti puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses sätestatud järeldustele.
According to the April 2009 EDP notification, the general government deficit in Latvia reached 4 % of GDP in 2008, thus exceeding the 3 % of GDP reference value.
Vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohase 2009. aasta aprilli teatisele ulatus Läti valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal 4,0 protsendini SKPst ja ületas seega kontrollväärtuse 3 % SKPst.
Furthermore, the deficit was not close to the 3 % of GDP reference value.
Puudujääk ei ole kontrollväärtuse (3 % SKPst) lähedasel tasemel.
The excess over the reference value can, however, be qualified as exceptional within the meaning of the Treaty and of the Stability and Growth Pact.
Kontrollväärtuse ületamist saab pidada siiski erandlikuks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses.
In particular, it results from a severe economic downturn in the sense of the Treaty and of the Stability and Growth Pact.
Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud tõsisest majanduslangusest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses.
According to the Commission services′ spring 2009 forecast, real GDP growth in Latvia is projected to be strongly negative in 2009, with output 13,1 % after falling by 4,6 % in 2008; more recent indicators point to an even larger contraction in 2009, of the order of 18 %.
Komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Läti SKP reaalkasv olema 2009. aastal tugevasti negatiivne, toodang peaks pärast 4,6 % langust 2008. aastal vähenema 2009. aastal 13,1 %; hilisem teave osutab veelgi suuremale langusele 2009. aastal – suurusjärgus 18 %.
Consequently, the targets set in December 2008 under the framework of the Community balance of payments assistance programme — namely 5,3 % of GDP in 2009, 4,9 % of GDP in 2010 and below 3 % in 2011 — have become unrealistic.
Sellest tulenevalt on muutunud ebareaalseks 2008. aasta detsembris ühenduse maksebilansiabi programmi raames püstitatud eesmärgid, nimelt 5,3 % SKPst 2009. aastal, 4,9 % SKPst 2010. aastal ja alla 3 % SKPst 2011. aastal.
However, the excess over the reference value cannot be considered temporary.
Kuid kontrollväärtuse ületamist ei saa pidada ajutiseks.
General government gross debt stood at 19,5 % of GDP in 2008, still well below the 60 % of GDP reference value.
Valitsemissektori koguvõlg oli 2008. aastal 19,5 % SKPst, mis on oluliselt alla kontrollväärtuse 60 % SKPst.
It is nevertheless projected to be on a rapidly growing trend (in the Commission services′ spring forecast, rising to 34,1 % of GDP in 2009 and 50,1 % of GDP in 2010, assuming full take-up of the international financial assistance being extended to Latvia during the period up to 2011).
Sellegipoolest ennustatakse võla kiiret kasvu (komisjoni talituste kevadprognoosis ennustatakse 2009. aastaks tõusu 34,1 protsendile SKPst ja 2010. aastal 50,1 protsendile SKPst, eeldades, et Läti võtab perioodil kuni 2011. aastani täielikult kasutusele talle antava rahvusvahelise finantsabi).
Taking account of the new consolidation measures adopted in June 2009 and further consolidation plans indicated by the authorities for 2010-12, and depending on whether and to what extent the government assumes further debt in respect of financial sector stabilisation needs, the gross debt ratio may exceed the 60 % of GDP reference value in 2012 even with sufficient corrective action.
Võttes arvesse 2009. aasta juunis vastu võetud uusi eelarve tugevdamise meetmeid ja ametiasutuste osutatud edasisi tugevdamiskavu aastateks 2010–2012, võib koguvõla suhe SKPsse ka piisavate parandusmeetmete võtmise korral ületada 2012. aastal kontrollväärtuse 60 %, sõltuvalt sellest, kas ja mil määral valitsus võtab endale täiendavaid võlgu finantssektori stabiliseerimiseks.
The budgetary impact of the fully-funded pillar of the systemic pension reform introduced by the Latvian government will be considered, in line with the provisions of the Stability and Growth Pact.
Läti valitsuse süsteemse pensionireformi mõju eelarvele võetakse arvesse kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega.
Since in 2008 the deficit was not close to the reference value, and for 2009 and 2010 the deficit forecast by the Commission services remains not close to the reference value, the cost of the pension reform cannot be taken into account.
Kuna 2008. aasta puudujääk ei olnud kontrollväärtuse lähedal ning kuna komisjoni talituste puudujäägiprognoos 2009. ja 2010. aastaks jääb samuti kontrollväärtusest kaugele, ei saa pensionireformi kulusid arvesse võtta.
According to Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, ‘relevant factors’ can only be taken into account in the steps leading to the Council decision on the existence of an excessive deficit in accordance with Article 104(6) of the Treaty if the double condition — that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary — is fully met.
Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjassepuutuvaid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus – eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedal ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine – on täielikult täidetud.
In the case of Latvia, this double condition is not met.
Läti puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud.
From an overall assessment, it follows that an excessive deficit exists in Latvia.
Üldhinnangust järeldub, et Lätil on ülemäärane eelarvepuudujääk.
All EDP-related documents for Latvia can be found at the following website: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2
Kõik Läti ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2
The impact of the temporary redirection of the social contribution payments from the second pillar pension system is included in these estimates.
Neis hinnangutes on arvestatud sotsiaalkindlustusmaksete ajutise teisest pensionisambast ümbersuunamise mõju.
According to the Commission services′ spring forecast, taking into account budgetary measures for 2009 based only on the amendments adopted in December 2008, the deficit would widen from 4 % of GDP in 2008 to 11,1 % of GDP in 2009 and, on a no-policy change assumption, worsen further to 13,6 % of GDP in 2010.
Komisjoni talituste kevadprognoosi kohaselt, võttes arvesse 2009. aastaks kavandatud eelarvemeetmeid ainult 2008. aasta detsembris vastu võetud eelarve paranduste alusel, peaks puudujääk 4 protsendilt SKPst 2008. aastal suurenema 11,1 protsendile SKPst 2009. aastal ning, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 13,6 protsendile 2010. aastal.
After adoption of the package of new consolidation measures by the Latvian authorities in June 2009, and indicated by the authorities for 2010, and assuming their full implementation, the general government deficit may reach around 10 % of GDP in 2009 and 8,5 % in 2010 and 6 % in 2011 [4].
Eeldades, et Läti viib täielikult ellu 2009. aasta juunis Läti ametiasutuste vastu võetud uute lähenemismeetmete paketi ja osutatud täiendavad tasakaalustamiskavad 2010. aastaks, võib valitsussektori puudujääk jõuda 2009. aastal umbes 10 protsendile SKPst, 2010. aastal 8,5 protsendile SKPst ja 2011. aastal 6 protsendile SKPst [4].
Therefore, although the excess of the 2008 deficit over the reference value appears exceptional, the deficit was not close to the reference value and the excess cannot be considered temporary.
Ehkki 2008. aasta eelarve puudujäägi ülemäärasus paistab erandlik, ei olnud puudujääk kontrollväärtuse lähedal ning seda ei saa lugeda ajutiseks.
Thus the deficit criterion in the Treaty is not fulfilled.
Seega ei ole asutamislepingus sätestatud puudujäägikriteerium täidetud.
Based on Commission services′ estimates, the total cost of such a reform undertaken in Latvia amounts to 1,6 % of GDP in 2008, and, due to the temporary reduction of contributions from 8 % to 2 % in 2009, – 0,4 % in 2009 and in 2010.
Komisjoni talituste prognooside kohaselt oli Läti selliste reformide kogukulu 2008. aastal 1,6 % SKPst ning pensionimaksete ajutise vähendamise tõttu 2009. aastal 8,0 protsendilt 2,0 protsendile on 2009. ja 2010. aastal see 0,4 % SKPst.
The social contribution rate transferred to the fully-funded second pillar is planned to be increased to 4 % in 2011 and to 6 % in 2012, which is projected to increase the total cost of the reform in 2011-2012 respectively to 0,8 and 1,2 percentage points of GDP.
Sotsiaalkindlustusmaksete ülekandmist teise pensionisambasse kavatsetakse suurendada 2011. aastal 4 protsendini ja 2012. aastal 6 protsendini, mis ennustuste kohaselt suurendab reformi kogumaksumust 2011.–2012. aastal vastavalt 0,8 ja 1,2 protsendipunkti SKPst.
amending Decision 2009/290/EC of 20 January 2009 providing Community medium-term financial assistance for Latvia
millega muudetakse otsust 2009/290/EÜ, millega antakse Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi
Having regard to Council Regulation (EC) No 332/2002 of 18 February 2002 establishing a facility providing medium-term financial assistance for Member States balances of payments [1] and in particular Article 5, second subparagraph, in conjunction with Article 8 thereof,
võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem, [1] eriti selle artikli 5 teist lõiku koostoimes artikliga 8,
Having regard to the proposal from the Commission made after consulting the Economic and Financial Committee (EFC),
võttes arvesse komisjon ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,