natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to take account of the impact of backdated increase in rates, the value of the DDS credit booked for exports made between 1 September to 30 September 2007 was increased where necessary as the actual benefit the companies will be entitled to receive from the GOI is higher than formally claimed at the time of exportation.
Selleks et võtta arvesse tagastusmäärade tagasiulatuva suurendamise mõju, suurendati vajaduse korral ka 1. septembrist kuni 30. septembrini 2007 toimunud eksporditehingute kohta tehtud kannete DDS-krediidi väärtust, sest hüvitis, mida äriühingutel on õigus India valitsuselt saada, on sel juhul suurem kui ekspordi ajal ametlikult taotletud soodustus.
Seven companies in the sample submitted claims that although they benefited from the DDS, they did not incur any excess remissions, as the taxes or import duties they have accrued exceeded the drawback amounts.
Seitse valimisse kuuluvat äriühingut väitsid, et kuigi nad olid saanud DDS-krediiti, ei esinenud ülemäärast tagastamist, kuna nende tasutud maksud või impordimaksud ületasid tagastussummad.
It has been decided to reject these claims.
Need väited lükatakse tagasi.
In recitals 113 and 115 it was concluded that the GOI did not have an adequate verification system as provided in Annexes I, II and III to the basic Regulation.
Põhjendustes 113 ja 115 sedastati, et India valitsus ei kasutanud adekvaatset kontrollisüsteemi, mis on ette nähtud algmääruse I, II ja III lisaga.
The investigation also showed that companies did not keep any consumption registers or any other internal reporting system to account for possible excess remissions.
Uurimine näitas ka seda, et äriühingud ei pidanud tarbimisregistreid ega muid sisearuandlussüsteeme, mis kajastaksid võimalikku ülemäärast tagastamist.
Such reports were created by the companies during the verification visits and largely include the taxes paid by the companies in general.
Äriühingud koostasid need aruanded kontrollkäikude ajal ning neis on üldjoontes ära toodud äriühingute tasutud maksud.
In the absence of permitted duty drawback systems or substitution drawback systems, the countervailable benefit is the remission of total amount of drawback accrued under the DDS.
Lubatavate tollimaksu tagastamise süsteemide või asendamise puhul kasutatavate tagastamissüsteemide puudumisel on tasakaalustatav soodustus kogu DDSi alusel saadud tagastussumma.
Contrary to the disclosure submissions made by the GOI, Texprocil and some exporters, the basic Regulation does not only provide for the countervailing of an ‘excess’ remission of duties.
Erinevalt pärast avalikustamist esitatud India valitsuse, Texprocili ja mõne eksportija esildistest ei näe algmäärus ette mitte ainult „liigse” tagastatud tollimaksu tasakaalustamist.
According to Article 2(1)(a)(ii) and Annex I(i) to the basic Regulation, only an excess remission of duties can be countervailed, provided the conditions of Annexes II and III to the basic Regulation are met.
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võib tasakaalustada ainult ülemäärast tollimaksude tagastamist, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused.
Thus, if an absence of an adequate verification procedure is established, the above exception for drawback schemes is not applicable and the normal rule of the countervailing of the amount of drawback, rather than any purported excess remission, applies.
Seega, kui on kindlaks tehtud adekvaatse kontrollimisprotsessi puudumine, pole ülaltoodud erand tagastamissüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline tagastussumma tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel.
It should further be noted, that an additional examination by the Indian authorities in the absence of an effectively applied verification system needs to be done in a timely manner, i.e. normally before the on-the-spot verification in a countervailing duty investigation.
Lisaks tuleb märkida, et India ametiasutused peavad tõhusa kontrollsüsteemi puudumisel korraldama lisauurimise õigeaegselt, st tavaliselt enne tasakaalustava tollimaksu uurimise kohapealset kontrollimist.
Contrary to the submission of some exporting producers, even DDS benefit generated by exporting non-product concerned had to be considered when establishing the amount of countervailable benefit.
Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava hüvitise summa arvutamisel arvestada ka DDS-hüvitisi, mis saadi vaatlusaluse tootega mitteseotud ekspordi eest.
No obligation exists under DDS which limits the use of the benefit to a specific product.
DDS-kava alusel ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks hüvitise kasutamist konkreetse tootega.
Consequently, the product concerned can benefit from all DDS benefit generated.
Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu kõigist antud DDS-hüvitistest.
All companies in the sample benefited from the DDS scheme during the RIP with subsidy margins ranging from 1,45 % to 7,57 %.
Kõik valimisse kuuluvad äriühingud said läbivaatamise uurimisperioodil kasu DDS-kavast, kusjuures subsiidiumimarginaalid jäid vahemikku 1,45 % kuni 7,57 %.
TUFS was introduced by a Resolution of the Ministry of Textiles, Government of India, published in the Official Gazette of India Extraordinary Part I Section I on 31 March 1999 (Resolution).
TUFS loodi India tekstiiliministeeriumi määrusega, mis avaldati 31. märtsil 1999. aastal India valitsuse ametliku väljaande erakorraliste teadete I osa I jaos (edaspidi „määrus”).
The scheme was approved to be in effect from 1 April 1999 to 31 March 2004.
Heakskiidetud kava kehtivusajaks määrati 1. aprill 1999 kuni 31. märts 2004.
It was extended up to 31 March 2007 and subsequently extended again until the end of the RIP.
Kava pikendati 31. märtsini 2007 ja seejärel uuesti kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni.
Existing or new producers in the sector of cotton processing, textile and jute industry are eligible for benefits under this scheme.
Selle kava raames antakse abi olemasolevatele või uutele tootjatele puuvilla töötlemise, tekstiili ja džuuditööstuse sektoris.
The aim of the scheme is to provide support for modernisation of technology in the textile and jute industry, including units for processing of fibres, yarns, fabrics, garments and made-ups.
Kava eesmärk on toetada tehnoloogilisi uuendusi tekstiili- ja džuuditööstuses, sealhulgas kiu, lõnga, kanga, rõivaste ja valmisriiete tootmisüksustes.
The scheme provides for various kinds of benefit in the form of a capital subsidy, interest subsidy or coverage of exchange rate fluctuation in foreign currency loans.
Kava raames on ette nähtud erinevad soodustused nagu kapitali- ja intressitoetused ning vahetuskursi kõikumise hüvitamine välisvaluutalaenude puhul.
The programmes under the scheme differentiate between the textile and jute sectors, and the powerloom and handloom sector.
Selle kava alla kuuluvad programmid on jagatud tekstiili ja džuuditööstuse vahel ning masinkudumise ja käsitelgedel kudumise sektorite vahel.
TUFS includes the following programmes:
TUFS hõlmab järgmisi programme:
5 % reimbursement of the normal interest charged by the lending agency on rupee term loan; or
ruupiates tähtajalaenult laenuagentuuri võetava tavalise intressimäära 5 % hüvitamine või
coverage of 5 % exchange fluctuation (interest and repayment) from the base rate on foreign currency loan; or
välisvaluutalaenu baasintressimäära mõjutavate välisvaluuta kõikumiste (intress ja tagasimakse) 5 % hüvitamine või
15 % credit linked capital subsidy for the textile and jute sector; or
15 % krediidiga seotud kapitalitoetus tekstiili ja džuuditööstuse laenude puhul või
20 % credit linked capital subsidy for the powerloom sector; or
20 % krediidiga seotud kapitalitoetus masinkudumissektorile või
5 % interest reimbursement, plus 10 % capital subsidy, for specified processing machinery; and
5 % intresside tagastamine pluss 10 % kapitalitoetus teatavate töötlemismasinate puhul ja
25 % capital subsidy on purchase of the new machinery and equipment for pre-loom and post-loom operations, handlooms/up-gradation of handlooms and testing and quality-control equipments, for handloom production units.
25 % kapitalitoetus uue masina või varustuse ostu puhul, mis on vajalik masinkudumisele eelnevate ja järgnevate toimingute, käsitelgedel kudumise ja selle järgnevate toimingute sooritamiseks ning testimiseks ja kvaliteedikontrolliks vajaliku varustuse ostu puhul käsitelgedel kudumise tootmisüksustes.
The investigation established that two companies in the sample obtained benefit under the TUFS for purchase of machinery used in production of the product concerned.
Uurimise käigus selgus, et kaks valimisse kuuluvat äriühingut on saanud kõnealuse kava raames soodustusi, et osta vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatud masinaid.
Those companies used, respectively, the interest reimbursement loans (scheme (a)) and the 10 % capital subsidy for processing machinery combined with 5 % interest reimbursement (scheme (e)).
Need äriühingud kasutasid vastavalt laenuintresside tagastamist (kava punkt a) ja 10 %-st kapitalitoetust töötlemismasinate puhul koos 5 %-se intresside tagastamisega (kava punkt e).
The Resolution provides a list of the type of machinery the purchase of which is subsidised under the TUFS.
Määruses on sätestatud loetelu masinatüüpidest, mille ostu TUFSi raames subsideeritakse.
To receive benefit from the TUFS, companies apply to commercial banks or other lending agencies, which grant the loans to the companies based upon their own independent assessment of the credit worthiness of the borrowers.
Et saada soodustusi TUFSi raames, esitavad äriühingud taotluse kommertspankadele või muudele laenu andvatele asutustele, kes annavad äriühingule laenu nende enda poolt laenuvõtja krediidivõime kohta läbiviidud sõltumatu hinnangu alusel.
If the borrower is eligible for an interest subsidy under the scheme, the commercial banks refer the claim to a ‘nodal agency’ who subsequently releases the benefit amount to the commercial bank involved.
Kui laenuvõtja vastab kõnealuse kava raames ettenähtud intresside subsideerimise tingimustele, edastavad kommertspangad taotluse keskasutusele, kes seejärel väljastab subsiidiumisumma asjaomasele kommertspangale.
The commercial banks finally credit the funds so received to the account of the borrower.
Kommertspangad väljastavad sel viisil saadud summa laenuvõtja arvele.
The nodal agencies get reimbursement from the Ministry of Textiles, Government of India.
Keskasutus saab selle summa India valitsuse tekstiiliministeeriumilt.
The Government of India places the required funds at the disposal of the nodal agencies on a quarterly basis.
India valitsus eraldab vajalikud summad keskasutuse käsutusse kord kvartalis.
No comments were received from interested parties regarding this scheme.
Huvitatud isikud selle kava kohta kommentaare ei esitanud.
The TUFS constitutes a subsidy under the provisions of Article 2(1)(a)(i) as it involves a direct transfer of funds by the government in the form of a grant.
TUFSi raames antud rahalised vahendid on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, sest see sisaldab valitsusepoolset otsest vahendite ülekandmist toetuse kujul.
The subsidy confers a benefit by decreasing the financing and interest costs for the purchase of the machinery.
Subsiidium kujutab endast kasu, sest seda saades vähenevad masinate ostu finantseerimine ja intressikulud.
The subsidy is deemed to be specific and therefore countervailable according to Article 3(2)(a) of the basic Regulation since it is specifically provided to an industry or a group of industries, including the manufacture of the product concerned.
Seda subsiidiumi loetakse konkreetseks ning seetõttu tasakaalustatavaks algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a tähenduses, sest subsiidium eraldatakse konkreetsele tootmisharule või tootmisharude rühmale, sealhulgas vaatlusaluse toote valmistajale.
The capital subsidy amount was calculated, in accordance with Article 7(3) of the basic Regulation, on the basis of the amount saved by the recipient companies on the purchased machinery, spread across a period which reflects the normal depreciation period of such capital goods.
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati kapitali subsiidiumisumma subsiidiumi saanud äriühingu poolt masinate ostu pealt kokkuhoitud summa alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab nende kapitalikaupade normaalsele amortisatsiooniajale.
In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, this subsidy amount has been allocated over the total turnover of textiles during the RIP as appropriate denominator, because the subsidy is not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma läbivaatamise uurimisperioodi tekstiilitööstuse kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidiumi andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.
The interest subsidy amount was calculated, in accordance with Article 7(3) of the basic Regulation, on the basis of the amount actually repaid during the RIP to the companies concerned linked to the interest paid on the commercial loans taken out for the purchase of the machinery concerned.
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati intresside subsiidiumisumma läbivaatamise uurimisperioodil asjaomastele äriühingutele tegelikult tagasi makstud summa alusel, arvestades asjaomaste masinate ostuks võetud kommertslaenu pealt makstud intresse.
Two companies in the sample benefited from this scheme during the RIP with subsidy margins ranging from 0,01 % to 0,31 %.
Kaks valimisse kuulunud äriühingut said läbivaatamise uurimisperioodi ajal selle kava raames hüvitisi, subsiidiumimarginaaliga vahemikus 0,01 % kuni 0,31 %.
The details of the scheme are set out in the Master Circular IECD No 02/04.02.02/2006-07 (Export Credit in Foreign Currency), the Master Circular IECD No 01/04.02.02/2006-07 (Rupee Export Credit) and the Master Circular DBOD.DIR(Exp.)No 01/04.02.02/2007-08 (consolidated for both Rupee and Foreign Currency export credit) of the Reserve Bank of India (RBI), which was addressed to all commercial banks in India during the RIP.
Kava üksikasjad on sätestatud India Reservpanga (RBI) koondringkirjades IECD nr 02/04.02.02/2006-07 (ekspordikrediit välisvaluutas), IECD nr 01/04.02.02/2006-07 (ekspordikrediit ruupiates) ja DBOD.DIR(Exp.) nr 01/04.02.02/2007-08 (ekspordikrediit, konsolideerituna ruupiates ja välisvaluutas), mis lähetati läbivaatamise uurimisperioodi ajal kõikidele India kommertspankadele.
The Master Circulars are regularly revised and updated.
Koondringkirjad vaadatakse korrapäraselt läbi ja neid ajakohastatakse.
As a result of the RBI Master Circular exporters can obtain export credits at preferential interest rates compared with the interest rates for ordinary commercial credits (cash credits), which are purely set under market conditions.
RBI koondringkirja alusel võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsama intressimääraga, võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määrab selgelt turu olukord.
The GOI claimed that with regard to the ECS the Commission failed to examine the scheme in the light of the provisions of Annex I point (k) to the Agreement on Subsidies and Countervailing Measures (ASCM) and argued that export credits, both in Indian rupees or in foreign currency, were not countervailable, especially as in foreign currency loans the banks were allowed to borrow funds at ‘internationally competitive rates’.
India valitsus väitis ECSi kohta, et komisjon ei uurinud kava lähtudes subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu I lisa punktist k ning et India ruupiates ja välisvaluutas antav ekspordikrediit ei ole tasakaalustatav eelkõige seetõttu, et välisvaluutalaenude puhul võivad pangad laenata vahendeid „rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste määradega”.
It should be noted that the export credit schemes referred to under recital 135 do not fall within the application of Annex I point (k) to the ASCM, because only export financing with a duration of two years or more can normally be regarded as ‘export credits’ in the meaning of that provision since this is the definition of the OECD Arrangement on Guidelines for Officially Supported Export Credits.
Tuleb märkida, et põhjenduses 135 osutatud ekspordikrediidi kavad ei kuulu subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu I lisa punkti k alla, sest ainult vähemalt kaheaastase kestusega ekspordi finantseerimist saab vaadelda „ekspordikrediidina” selle sätte tähenduses, kuna selline määratlus on esitatud OECD kokkuleppes riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta.
Therefore this argument is rejected.
Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.
The preferential interest rates of an ECS credit set by the RBI Master Circulars mentioned in recital 135 can decrease interest costs of an exporter as compared with credit costs purely set by market conditions and confer in this case a benefit in the meaning of Article 2(2) of the basic Regulation on such exporter.
ECS krediidi soodusintressimäär, mis on kehtestatud põhjenduses 135 nimetatud RBI koondringkirjades, võib vähendada eksportija intressikulusid nende laenukuludega võrreldes, mis määrataks turutingimuste alusel, ning seega on tegemist asjakohase eksportija saadava kasuga algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses.
In fact, it is usually perceived as being more risky and the extent of security required for a certain credit, regardless of the finance object, is a purely commercial decision of a given commercial bank.
Tegelikult peetakse seda tavaliselt isegi riskantsemaks ning tagatise määr sellise laenu võtmisel põhineb hoolimata finantseerimisobjektist asjaomase kommertspanga ärilisel otsusel.
Rate differences with regard to different banks are the result of the methodology of the RBI to set maximum lending rates for each commercial bank individually.
Pankade intressimäärade erinevused tulenevad RBI meetodist kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale individuaalselt.
Despite the fact that the preferential credits under the ECS are granted by commercial banks, this benefit is a financial contribution by a government within the meaning of Article 2(1)(a)(iv) of the basic Regulation.
Hoolimata asjaolust, et ECSi raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse toetusega algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.
In this context, it should be noted that neither Article 2(1)(a)(iv) of the basic Regulation nor the WTO Agreement on Subsidies and Countervailing Measures (ASCM) require a charge on the public accounts, e.g. reimbursement of the commercial banks by the GOI, to establish a subsidy, but only government direction to carry out functions illustrated in points (i), (ii) or (iii) of Article 2(1)(a) of the basic Regulation.
Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus (ASCM) ei nõuta, et riigieelarves peaks kajastuma subsiidiumide määramine (nt India valitsuse poolse kommertspankade kulude hüvitamise näol), vaid seal peab kajastuma ainult valitsuse korraldus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii ja iii kirjeldatud toimingute teostamiseks.
The RBI is a public body and falls therefore under the definition of a ‘government’ as set out in Article 1(3) of the basic Regulation.
RBI on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud „valitsuse” definitsiooni alla.
It is 100 % government owned, pursues public policy objectives, e.g. monetary policy, and its management is appointed by the GOI.
Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses ning täidab riikliku poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning RBI juhtkonna nimetab ametisse India valitsus.
The RBI directs private bodies, since the commercial banks are bound by the conditions it imposes, inter alia, with regard to the maximum ceilings for interest rates on export credits mandated in the RBI Master Circular and the RBI provisions that commercial banks have to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
RBI annab korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud RBI seatud tingimustega, muu hulgas ekspordilaenude intressi piirmääradega, mis on kohustuslikuks tehtud RBI koondringkirjas ning RBI ettekirjutustega selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks.
This direction obliges commercial banks to carry out functions mentioned in Article 2(1)(a)(i) of the basic Regulation, in this case loans in the form of preferential export financing.
Need korraldused kohustavad kommertspankasid täitma neid ülesandeid, mis on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis i, käesoleval juhul on tegemist laenudega ekspordi soodusfinantseerimise näol.
Such direct transfer of funds in the form of loans under certain conditions would normally be vested in the government, and the practice, in no real sense, differs from practices normally followed by governments, within the meaning of Article 2(1)(a)(iv) of the basic Regulation.
Selline otsene rahaline ülekanne laenu kujul teatavatel tingimustel kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud menetlus ei erine palju valitsuste tavalistest menetlustest algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.
This subsidy is deemed to be specific and countervailable since the preferential interest rates are only available in relation to the financing of export transactions and are therefore contingent upon export performance, pursuant to Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
Seda subsiidiumi peetakse konkreetseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärad on seotud eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad seetõttu eksporditegevusest, nagu on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a.
The subsidy amount has been calculated on the basis of the difference between the interest paid for export credits used during the RIP and the amount that would have been payable if the rates for ordinary commercial credits had been applied.
Subsiidiumisumma arvutati läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordilaenult makstud intressi ning selle intressimäära erinevuse põhjal, mida oleks kohaldatud tavalise kommertslaenu puhul.
This subsidy amount (numerator) has been allocated over the total export turnover during the RIP as appropriate denominator in accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jagatud läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.
Several comments concerning certain details of calculation of benefit under the ECS were submitted.
Esitati mitu kommentaari ECS-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta.
All companies and groups in the sample obtained subsidies from this scheme during the RIP with rates up to 1,05 %, for one company the benefit was found negligible.
Kõik valimisse kuuluvad äriühingud ja nende rühmad said läbivaatamise uurimisperioodi ajal selle kava raames hüvitisi, mille subsiidiumimarginaalid ulatusid kuni 1,05 %-ni, ühe äriühingu saadud hüvitised leiti olevat tühiselt väikesed.
Amount of countervailable subsidies
Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus
The amount of countervailable subsidies in accordance with the provisions of the basic Regulation, expressed ad valorem, for the investigated exporting producers ranged between 5,2 % and 9,7 %.
Algmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem jääb uuritud eksportivate tootjate puhul vahemikku 5,2 % – 9,7 %.