natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Alfred Berg listed the following options as alternatives to the quick sale of Combus A/S:
Äriühingu Combus A/S kiire müügi alternatiividena loetles Alfred Berg järgmised võimalused:
carrying out a controlled closure of the company which would, amongst other things, mean the State/DSB taking over all the civil servants who are today seconded to Combus by DSB, and the concomitant financial obligations.
äriühingu kontrollitud sulgemine, mis tähendab muu hulgas seda, et riik/DSB võtab üle kõik praegu DSB poolt Combusi suunatud riigiteenistujad ning sellega kaasnevad rahalised kohustused.
It is doubtful whether Combus, despite the positive book value of capital and reserves, could be wound up while fully covering the company's creditors, and consequently there is a risk of negative coverage of the State’s handling of the case by lenders, the press etc.
Hoolimata kapitali ja reservide positiivsest arvestuslikust väärtusest on kaheldav, kas Combusi likvideerimisel on võimalik täielikult rahuldada kõik äriühingu võlausaldajate nõuded, ning sellest tulenevalt on oht, et laenuandjad, ajakirjandus jt kajastavad riigi käitumist käesolevas juhtumis negatiivselt;
continuing ownership in order to carry out a thorough rationalisation and streamlining of Combus and thereby ensure that the company will be profitable within 2-3 years and consequently more saleable.
äriühing jäetakse riigi omandisse, et viia ellu Combusi põhjalik ratsionaliseerimine ja tõhustamine, tagades seeläbi äriühingu kasumlikkuse 2–3 aasta pärast ning ühtlasi paremad võimalused selle müügiks.
Due to the company’s very weak capital structure and large debt burden at this time, this will probably mean the State injecting a nine-figure amount in new equity capital in the short term.
Äriühingu praeguse väga nõrga kapitalistruktuuri ja suure laenukoormuse tõttu tähendab see arvatavasti seda, et riik süstib lühikese aja jooksul uude omakapitali üheksakohalise summa.
There is considerable risk in investing in a “turnaround” of Combus, and no guarantee of a positive return on the State’s investment.’
Combusi tervendamisse investeerimisega kaasneb märkimisväärne risk ja ei ole mingeid tagatisi, et riigi investeering end ära tasub.”
The financial adviser, based on this assessment, gave the following recommendation:
Selle hinnangu põhjal esitas finantsnõustaja järgmise soovituse:
‘Neither of the two aforementioned alternatives appears immediately attractive, and also depend on the State's attitude to injecting further equity capital into Combus and also assuming the responsibility for carrying out a thorough streamlining of the company.
„Kumbki eespool osutatud alternatiiv ei tundu esmapilgul atraktiivne ning mõlemad sõltuvad sellest, milline on riigi seisukoht Combusi täiendava omakapitali süstimise suhtes ja ka äriühingu põhjaliku tõhustamise eest vastutuse võtmise suhtes.
Alfred Berg therefore recommends that the State continue the ongoing process of selling Combus in order to obtain a more exact picture of which and how relevant aspects (such as trends in results, capital structure, market share, order book, condition of the bus fleet, management resources, potential for operational improvements and synergies etc.) will be given weight by potential buyers in their overall assessment of the company.
Seepärast soovitab Alfred Berg riigil jätkata Combusi käimasolevat müügiprotsessi, et saada täpsem ülevaade sellest, milliseid asjakohaseid tahke (nagu suundumused tulemis, kapitali struktuur, turuosa, tellimused, bussipargi olukord, juhtimisressursid, tegevuse tõhustamise ja sünergia saavutamise võimalikkus) potentsiaalsed ostjad äriühingu üldisel hindamisel kaaluvad ning kuidas nad seda teevad.
Should this process not result in a potential buyer being found who appears attractive in relation to the terms in the two aforementioned alternatives, the State will choose the alternative that it considers most financially attractive and politically suitable at the time.’
Kui selle protsessi tulemusel ei leita potentsiaalset ostjat, kes tundub kahe eespool osutatud alternatiivi tingimusi silmas pidades sobilik, valib riik antud ajal rahaliselt soodsaima ja poliitiliselt sobivaima võimaluse.”
Following this advice, the Danish parliament adopted in December 1998 an act allowing the State to dispose of all its shares (100 %) in Combus [19].
Seda nõuannet järgides võttis Taani parlament 1998. aasta detsembris vastu seaduse, millega lubati riigil võõrandada kõik talle kuuluvad aktsiad (100 %) Combusis [19].
Alfred Berg then performed a market screening based upon five criteria; the potential buyer should
Seejärel korraldas Alfred Berg turuülevaate viie kriteeriumi põhjal, mille kohaselt peaks potentsiaalne ostja:
be active within public administration,
aktiivselt tegutsema avalikus sektoris;
have a strong financial position,
omama tugevat finantsseisundit;
have a certain size (defined as ‘operating more than 1000 buses’),
olema teatava suurusega (määratlus – „käitama enam kui 1000 bussi”);
have a significant turnover (defined as ‘more than DKK 1 billion’),
omama teatava suurusega käivet (määratlus – „üle 1 miljardi Taani krooni”);
be active in similar markets as Combus.
tegutsema samasugustel turgudel kui Combus.
The outcome of Alfred Berg’s market screening was a list of 12 potential buyers
Alfred Bergi turuülevaate tulemuseks oli 12 potentsiaalset ostjat hõlmav loetelu.
The steering committee established then the following time table: Management presentations for 12 pre-selected potential buyers were to be hold in the period 9 to 18 February 1999.
Seejärel kehtestas juhtkomitee järgmise ajakava: juhtkonna esitlused 12 eelvaliku läbinud potentsiaalsele ostjale kavatseti korraldada ajavahemikul 9.–18. veebruar 1999.
The deadline for submitting ‘indications of interest’ was end of February 1999, and the ‘indications of interest’ were to be assessed at the beginning of March 1999.
Huvi olemasolust teatamise tähtaeg oli 1999. aasta veebruari lõpp ning kõnealuseid huvi olemasolu teateid kavatseti hinnata 1999. aasta märtsi alguses.
Selected buyers were to have access to the data room in the period 10 to 24 March 1999.
Väljavalitud ostjaile pidi antama juurdepääs andmekogule ajavahemikul 10.–24. märts 1999.
They then had to submit their final offers on 1 April, and on 8 April the steering committee was to choose a final buyer.
Seejärel pidid nad esitama 1. aprilliks oma lõplikud pakkumised ning 8. aprillil pidi juhtkomitee valima lõpliku ostja.
Out of the 12 potential buyers, 7 participated in the management presentation of Combus.
Kaheteistkümnest potentsiaalsest ostjast osales Combusi juhtkonna esitlusel seitse.
At the presentation, potential buyers received a letter describing the forthcoming acquisition process.
Esitlusel said potentsiaalsed ostjad kirja, milles kirjeldati eelseisvat omandamisprotsessi.
Potential buyers were, via this letter, informed that they could get access to Combus’ data and also have additional meetings with the management of Combus, if they wished to do so.
Kirjas teavitati potentsiaalseid ostjaid, et soovi korral võimaldatakse neile juurdepääs Combusi andmetele ja ka lisakohtumisi Combusi juhtkonnaga.
In order to take advantage of these possibilities, potential buyers had to submit an ‘Indication of interest’ by the end of February 1999.
Nende võimaluste kasutamiseks pidid potentsiaalsed ostjad teatama 1999. aasta veebruari lõpuks oma huvist.
Alfred Berg received such indications of interest from 6 pre-selected potential buyers in February 1999.
aasta veebruaris teatas Alfred Bergile oma huvist kuus eelvaliku läbinud potentsiaalset ostjat.
In March 1999, 2 of these were selected to have access to the data room.
aasta märtsis valiti neist välja kaks, kellele võimaldati juurdepääs andmekogule.
After the examination of the data room, both potential buyers reduced their price indications so significantly that they corresponded to a negative market value of several hundreds of millions DKK.
Pärast andmekoguga tutvumist vähendasid mõlemad potentsiaalsed ostjad oma hinnapakkumist sellises ulatuses, et need vastasid mitmesaja miljoni Taani krooni suurusele negatiivsele turuväärtusele.
Alfred Berg submitted on 9 April 1999 a memo to the steering committee, in which it concluded that Combus A/S could hardly be sold at a positive value.
aprillil 1999 esitas Alfred Berg juhtkomiteele märgukirja, kus järeldas, et äriühingut Combus A/S ei ole võimalik positiivse väärtuse eest müüa.
Against this background, Alfred Berg laid down three alternatives to selling the company:
Selle taustal pakkus Alfred Berg välja kolm alternatiivi äriühingu müümisele:
‘Option 1: For the State to continue ownership in order to carry out a thorough rationalisation and streamlining of Combus and thereby ensure that the company will be profitable within 2-3 years and consequently more saleable. Due to the company’s very weak capital structure and large debt burden at this time, this will probably mean the State injecting a nine-figure amount in new equity capital in the short term.
variant: äriühing jäetakse riigi omandisse, et viia ellu Combusi põhjalik ratsionaliseerimine ja tõhustamine, tagades seeläbi äriühingu kasumlikkuse 2–3 aasta pärast ning ühtlasi paremad võimalused selle müügiks. Äriühingu praeguse väga nõrga kapitalistruktuuri ja suure laenukoormuse tõttu tähendab see arvatavasti seda, et riik süstib lühikese aja jooksul uude omakapitali üheksakohalise summa.
There is considerable risk in investing in a “turnaround” of Combus, and is no guarantee of a positive return on the State’s investment.
Combusi tervendamisse investeerimisega kaasneb märkimisväärne risk ja ei ole mingeid tagatisi, et riigi investeering end ära tasub.
Option 2: To carry out a controlled closure of the company and/or hand over the “key” to the company’s creditors.
variant: korraldatakse äriühingu kontrollitud sulgemine ja/või kontroll antakse üle äriühingu võlausaldajatele.
It is doubtful whether Combus, despite the positive book value of capital and reserves, could be wound up while fully covering the company’s creditors, and consequently there is a risk of negative coverage of the State’s handling of the case by lenders, the press etc.
Hoolimata kapitali ja reservide positiivsest arvestuslikust väärtusest on kaheldav, kas Combusi likvideerimisel on võimalik täielikult rahuldada kõik äriühingu võlausaldajate nõuded, ning sellest tulenevalt on oht, et laenuandjad, ajakirjandus jt kajastavad riigi käitumist käesolevas juhtumis negatiivselt.
Option 3: Combus separating the daily bus operations into an independent subsidiary.
variant: Combus eraldab igapäevase bussiteenuste osutamise tegevuse sõltumatuks tütarettevõtjaks.
In other words, the present assets (buses etc.) and liabilities (loans etc.) would be retained in Combus as it stands, whilst the right to the bus contracts etc. would be placed in an [independent] new subsidiary which would then lease the relevant assets (buses etc.) from Combus.
Teisisõnu jääksid olemasolevad varad (bussid jne) ja kohustused (laenud jne) Combusile tema praegusel kujul, samas kui õigus bussiveolepingutele jms antakse üle uuele [sõltumatule] tütarettevõtjale, kes seejärel rendiks Combusilt asjaomaseid varasid (bussid jne).
An attempt would be made to sell the new subsidiary and use the sale revenue to reduce debt in Combus, which would continue to be 100 % owned by the State.
Uut tütarettevõtjat üritataks müüa ja kasutada müügitulu Combusi võlgade vähendamiseks, kusjuures Combus jääks 100 protsendiliselt riigi omandisse.
An attempt could then be made to reduce the debt still remaining in Combus using the rent from leasing the current assets to the new subsidiary.
Seejärel võib püüda vähendada Combusi ülejäänud võlgu, kasutades uuele tütarettevõtjale praeguste varade rentimisest saadavat tulu.
This model does not directly provide any security that the company’s creditors will emerge from their commitments with Combus without losses.
See süsteem ei anna mingeid otseseid tagatisi selle kohta, et äriühingu võlausaldajad ei jää Combusi suhtes võetud kohustustega kahjumisse.
The creditors are therefore likely to demand some form of State guarantee, etc.’
Seepärast on tõenäoline, et võlausaldajad nõuavad mingis vormis riigitagatist jne …”
Based on this assessment of Alfred Berg, the Danish government decided to keep Combus going through a restructuring process with a view to a subsequent sale (option 1 proposed by Alfred Berg).
Selle Alfred Bergi hinnangu põhjal otsustas Taani valitsus lasta Combusil oma tegevust ümberkorraldamisprotsessi kaudu jätkata, et see tulevikus müüa (Alfred Bergi väljapakutud 1. variant).
This restructuring process is described in detail in the next sub-section.
Kõnealust ümberkorraldamisprotsessi kirjeldatakse üksikasjalikult järgmises alajaos.
On 23 April 1999, Alfred Berg informed the government that a new ‘indication of interest’ had been received from Arriva with an offer to take over 100 per cent of Combus A/S’ share capital for DKK 35 million.
aprillil 1999 teatas Alfred Berg valitsusele, et saadi uus huvi olemasolu teatis Arrivalt, kes pakkus äriühingu Combus A/S aktsiakapitali 100 protsendilise ülevõtmise eest 35 miljonit Taani krooni.
Conditions relating to the amount of the equity capital and the company’s results were attached to the offer, with a clause for a ‘krone for krone’ reduction in the event of deviations.
Pakkumisele olid lisatud omakapitali summa ja äriühingu tulemiga seotud tingimused koos klausliga, mille kohaselt toimuks võimalike kõrvalekallete ilmnemisel vähendamine põhimõttel „kroon krooni vastu”.
The offer was based on the equity capital amounting to DKK 131 million, and Alfred Berg estimated that the equity capital was currently around DKK 10 million lower.
Pakkumises lähtuti 131 miljoni Taani krooni suurusest omakapitalist ning Alfred Bergi hinnangul oli omakapitali väärtus tol hetkel ligikaudu 10 miljonit Taani krooni väiksem.
Alfred Berg recommended continuing the sales process with this buyer in parallel with the development of the restructuring option.
Alfred Berg soovitas samaaegselt ümberkorraldamisvariandi väljatöötamisega jätkata müügiprotsessi kõnealuse ostjaga.
Alfred Berg pointed out that particularly difficult matters still had to be discussed, which could make it difficult to achieve a satisfactory agreement for both parties.
Alfred Berg rõhutas, et arutada tuleb veel iseäranis keerukaid küsimusi, mille tagajärjel võib mõlemat osapoolt rahuldava kokkuleppe saavutamine keeruliseks osutuda.
On 27 April 1999, a letter of intent was signed by the Ministry of Transport and Arriva for the takeover of Combus for DKK 45 million, provided that the company’s equity capital at the time of transfer was DKK 131 million.
aprillil 1999 sõlmisid transpordiministeerium ja Arriva eellepingu Combusi ülevõtmiseks 45 miljoni Taani krooni eest, tingimusel et äriühingu omakapital on üleandmise ajal 131 miljonit Taani krooni.
In early June, negotiations with Arriva were so advanced that the advisers considered that a final sales agreement could realistically be concluded in the first half of July 1999.
(47) Juuni alguses olid läbirääkimised Arrivaga jõudnud nii kaugele, et nõustajate arvamuse kohaselt oli realistlik sõlmida lõplik müügileping 1999. aasta juuli esimeses pooles.
In the remainder of June 1999, however, there was a lot of press coverage on Combus, particularly with regard to statements from several political parties on the need for legal regulation of bus operations in Denmark as regards significant market shares.
Ülejäänud 1999. aasta juunikuu jooksul leidis Combus aga ajakirjanduses ulatuslikku kajastamist; eeskätt tegi mitu poliitilist parteid avaldusi Taani bussiteenuste õigusliku reguleerimise vajaduse kohta seoses suurte turuosadega.
In the light of the speculations about market caps, Arriva lost interest in acquiring Combus.
Turuosa ülempiiridega seotud spekulatsioonide tõttu kaotas Arriva Combusi omandamise vastu huvi.
Arriva stressed, however, that depending on the introduction of any market restrictions, they would be interested in acquiring Combus in the long term.
Arriva rõhutas aga, et sõltuvalt võimalike turupiirangute kehtestamisest on ta Combusi omandamisest pikas perspektiivis huvitatud.
Restructuring in order to prepare the sale of Combus: the capital injection of May 1999
Ümberkorraldamine Combusi müügi ettevalmistamiseks: 1999. aasta mais tehtud kapitalisüst
The restructuring of Combus had become very urgent in April 1999, as, pursuant to the Danish Annual Accounts Act, Combus had to hold its Annual General Meeting (AGM) before the end of May 1999 and to submit its audited accounts for 1998.
aasta aprillis muutus Combusi ümberkorraldamine väga kiireloomuliseks, kuna kooskõlas Taani raamatupidamise aastaaruannete seadusega pidi Combus enne 1999. aasta mai lõppu pidama oma korralise üldkoosoleku ja esitama 1998. aasta auditeeritud raamatupidamisaruande.
The annual accounts had to be available to the press and public no later than 14 days before the AGM.
Raamatupidamise aastaaruanne pidi olema ajakirjandusele ja avalikkusele kättesaadav hiljemalt 14 päeva enne korralist üldkoosolekut.
The company’s finances had been so strained that the accountants had stated that the annual accounts could not be presented without reservations as to the going concern principle.
Äriühingu finantsolukord oli niivõrd pingeline, et raamatupidajate sõnul ei olnud võimalik aruannet esitada ilma reservatsioonideta tegevuse jätkuvuse põhimõtte suhtes.
On the basis of the accountants’ examination of the company’s contracts, which had demonstrated a need for a provision of approx DKK 65 million to cover loss-making contracts, the company would have to go into administration unless further capital was injected.
Raamatupidajad kontrollisid äriühingu lepinguid, millest ilmnes, et kahjumlike lepingute katteks tuleb eraldada ligikaudu 65 miljonit Taani krooni, ning selle põhjal tulnuks äriühingut ilma täiendava kapitalisüstita saneerida.
In addition, there was an imminent risk of a compulsory redemption of loan agreements with a number of financial institutions, all of which contained covenant provisions requiring a minimum capital base of 10 % of the balance sheet total, but no less than DKK 125 million.
Peale selle esines otsene risk, et kohustuslikus korras tuleb lunastada mitme finantsasutusega sõlmitud laenulepingud, mis kõik sisaldasid sätteid, mille kohaselt pidi minimaalne kapitalibaas olema 10 % bilansimahust, kuid mitte vähem kui 125 miljonit Taani krooni.
In April 1999, the Danish Ministry of Transport appointed a legal adviser, Kromann and Münter, to assist in solving Combus’ financial problems.
aasta aprillis nimetas Taani transpordiministeerium õigusnõustaja (Kromann & Münter), kes aitaks lahendada Combusi finantsprobleeme.
The legal adviser suggested in a memo issued in mid-May 1999 a capital injection of DKK 300 million.
aasta mai keskpaigas välja antud märgukirjas soovitas õigusnõustaja 300 miljoni Taani krooni suurust kapitalisüsti.
Based on this memo, the Ministry of Transport presented on 21 May 1999 a confidential bill to the Finance Committee of the Danish parliament, proposing a capital injection of DKK 300 million.
Selle märgukirja põhjal esitas transpordiministeerium 21. mail 1999 Taani parlamendi rahanduskomisjonile konfidentsiaalse eelnõu, milles esitas ettepaneku 300 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti tegemiseks.
The bill was approved by a majority of the Finance Committee on 27 May 1999 [20].
mail 1999 kiitis rahanduskomisjoni enamus eelnõu heaks [20].
As regards Combus’ financial situation, the bill stated that in 1998, the company had had to adjust its expectations regarding the result for 1998 several times.
Combusi finantsolukorraga seoses väideti eelnõus, et 1998. aastal oli äriühing pidanud oma prognoose 1998. aasta tulemi suhtes mitmel korral korrigeerima.
Most recently, after the adoption in December 1998 of the Act on the sale of all shares in Combus, there had been a significant downturn in the company’s finances.
Viimane oluline langus äriühingu finantsolukorras oli toimunud pärast Combusi kõikide aktsiate müüki käsitleva seaduse vastuvõtmist 1998. aasta detsembris.
The bill furthermore states that Combus was in imminent danger of going into administration or going bankrupt, but that an injection of capital would ensure that the company could be kept going with a view to a sale taking place at a later date.
Peale selle väideti eelnõus, et Combusil on otsene oht minna saneerimisele või pankrotti, kuid et kapitalisüst tagaks äriühingu tegevuse jätkumise ning võimaldaks seda hiljem müüa.
It was estimated that there was a need for a capital injection in the order of DKK 300 million, against the background of the solidity requirement in the company’s loan agreements and the need for an appropriate relationship between debt and equity capital.
Võttes arvesse äriühingu laenulepingutes sisalduvat maksevõime nõuet ning vajadust võla ja omakapitali asjakohase suhtarvu järele, pidi kapitalisüst olema hinnanguliselt ligikaudu 300 miljoni Taani krooni suurune.
The bill also foresees that the option of selling Combus would continue to be investigated.
Samuti nähakse eelnõuga ette Combusi müümise võimaluse uurimise jätkamist.
It was considered unlikely that the State would recoup the capital injected, in the short term.
Seda, et riik oma investeeringu lühikese aja jooksul tagasi saab, ei peetud tõenäoliseks.
The capital injection was made with a view to ensuring the future operation of the company and ensuring that it had sufficient capital available.
Kapitalisüsti eesmärk oli tagada äriühingu tegevuse jätkumine ja piisava kapitali kättesaadavus.
The bill was approved by a majority of the Finance Committee on 27 May 1999.
mail 1999 võttis rahanduskomisjoni enamus eelnõu vastu.
The second, successful attempt to sell Combus
Combusi müümise teine, edukas katse
Second market scrutiny
Teine turu-uuring
The sales process was resumed in the spring 2000, after Combus’ annual accounts for 1999 had been approved at the AGM in May 2000.
Müügiprotsess taaskäivitati 2000. aasta kevadel pärast seda, kui korraline üldkoosolek oli 2000. aasta mais heaks kiitnud Combusi 1999. aasta raamatupidamisaruande.
Alfred Berg would continue to be involved in the sales negotiations as financial adviser, and Kromann and Münter as legal advisor.
Jätkuvalt osalesid müügiläbirääkimistes Alfred Berg finantsnõustaja ning Kromann & Münter õigusnõustajana.
In mid July 2000, Alfred Berg presented an indicative evaluation of Combus.
aasta juuli keskpaigas esitas Alfred Berg Combusi kohta esialgse hinnangu.
Alfred Berg considered that traditional evaluation methods could not be used with regard to Combus due to the high level of uncertainty.
Alfred Berg leidis, et suure ebakindluse tõttu ei saa Combusi puhul kasutada tavapäraseid hindamismeetodeid.
The advisers had carried out an evaluation based on a projection of the company’s results to 2004 on the basis of a number of weighted assumptions on turnover developments and restructuring measures.
Nõustajad lähtusid hindamisel äriühingu tulemuste prognoosist aastani 2004, kasutades mitut kaalutud eeldust käibe muutumise ja ümberkorraldamismeetmete kohta.
The value of the company was calculated at the future date.
Arvutati äriühingu tulevikuväärtus.
Account was taken of any profits/deficits in the intermediate period and the effect on the company’s negative net balance at the future date.
Arvesse võeti võimalikke kasumeid/puudujääke üleminekuajal ning mõju äriühingu negatiivsele netobilansile tulevikus.
The actual sales value was found by discounting back the future sales value calculated.
Tegelik müügiväärtus leiti väljaarvutatud tulevase müügiväärtuse diskonteerimise teel.
The following table shows the results of this assessment.
Hinnangu tulemused on esitatud alljärgnevas tabelis.
Summary of Alfred Berg’s evaluation of Combus
Ülevaade Alfred Bergi hinnangust Combusi kohta
Source: Indicative valuation from the financial advisers.
Allikas: finantsnõustaja esialgne hinnang.
Worst case
Halvim
Neutral/negative
Neutraalne/negatiivne
Neutral/positive
Neutraalne/positiivne
Best case
Parim
Assumption:
Eeldus:
Unchanged
ei muutu
Increasing
kasvab
Improvement measures
Tegevuse tõhustamise meetmed
Value in DKK millions of equity capital, July 2005
Omakapitali väärtus juulis 2005 (miljonit Taani krooni)