natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is why the Danish authorities consider that the proposed scheme falls outside of the scope of Article 87(1) of the EC Treaty.
Seepärast leiavad Taani ametiasutused, et kavandatav abikava ei kuulu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse.
Moreover, they refer to the conclusion of the Court in Adria-Wien that a scheme which fairly certainly constitutes an advantage for the recipient, but which is justified by the character or structure of the system, does not fulfil the selectivity criteria.
Lisaks viitavad nad Adria-Wieni kohtuasjas tehtud järeldustele, mille kohaselt meede, millega üsna tõenäoliselt antakse selle saajale eelis, kuid mille andmine on põhjendatud süsteemi olemuse või struktuuriga, ei täida valikulisuse kriteeriume.
In the case at hand, after the introduction of the EU ETS, the Danish authorities take the view that the tax no longer has an environmental value.
Taani ametiasutused on praeguse juhtumi puhul asunud seisukohale, et pärast ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kehtestamist minetab kõnealune maks oma keskkonnaväärtuse.
Since the purpose of the tax can no longer be fulfilled or is reduced, it is in the logic and nature of the tax system to exempt the undertakings concerned from the tax.
Pärast seda, kui maksu eesmärki ei ole enam võimalik täielikult või osaliselt täita, tuleb maksusüsteemi loogikast ja olemusest lähtuvalt asjaomased äriühingud kõnealusest maksust vabastada.
Both the EU ETS allowances and the CO2 tax are cost-effective market-based instruments with the objective to reduce CO2 emissions when consuming energy.
ELi heitkogustega kauplemise süsteemi lubatud heitkogused ja CO2 maks on tõhusad turupõhised vahendid, mille eesmärk on vähendada energia tarbimisest tekkivaid CO2 heitkoguseid.
Both instruments lead to an increase of the marginal cost of energy consumption, even if the allowances are distributed for free.
Mõlemad vahendid suurendavad energia tarbimise piirkulusid ka heitkoguste tasuta eraldamise korral.
Allowances, as well as taxes, result in higher production costs.
Nii lubatud heitkoguste eraldamine kui ka maksud suurendavad tootmiskulusid.
The total CO2 emissions are limited to the total amount of allowances.
heitkoguste kogusuurus on piiratud lubatud heitkoguste kogusuurusega.
If one undertaking therefore, for example due to taxes, reduces its emissions, it will provide scope for other undertakings to increase their emissions.
Näiteks kui üks äriühing vähendab maksude tõttu oma heitkoguseid, annab ta sellega omakorda teistele ettevõtjatele võimaluse heitkoguseid suurendada.
Under the double regulation the tax is therefore no longer a cost-effective steering instrument.
Topeltmaksustamise korral ei ole maks seega enam kulutõhus mõjutusvahend.
It has no additional environmental effect, but only an additional financial burden for the undertakings in question.
Sellel ei ole enam keskkonnamõju, pigem muutub see asjaomase äriühingu jaoks täiendavaks finantskoormaks.
Therefore, the Danish authorities take the view that the scheme at hand is in the nature and logic of the tax system.
Seepärast asuvad Taani ametiasutused seisukohale, et käesolev meede on kooskõlas maksusüsteemi olemuse ja loogikaga.
The proposed scheme is in line with the 2001 Environmental Aid Guidelines
Kavandatav meede on kooskõlas 2001. aasta suunistega keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta
First, the Danish authorities point out that the EAG 2001 are only so-called soft law containing criteria for the State aid assessment by the Commission.
Esiteks märgivad Taani ametiasutused, et 2001. aasta suunised keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta on mittesiduv õigusakt, mis sisaldab komisjoni poolt kasutatavaid riigiabi hindamiskriteeriume.
At the time of the notification and of the decision of the Commission to open the formal investigation procedure under Article 88(2) of the EC Treaty, the relevant applicable guidelines were contained in the EAG 2001.
Meetmest teatamise ja EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse ajal olid asjaomasteks kohaldatavateks suunisteks 2001. aasta suunised keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta.
These guidelines cannot be deemed to contain criteria for assessing schemes like the one in question, since they entered into force more than two years before the Emission Trading Directive and the Energy Taxation Directive were adopted.
Ei tasu siiski arvata, et kõnealused suunised sisaldavad kriteeriume selliste meetmete hindamiseks nagu kõnealune meede. Suunised jõustusid rohkem kui kaks aastat enne heitkogustega kauplemise direktiivi ja energia maksustamise direktiivi vastuvõtmist.
Therefore, the Danish authorities find that the Commission’s interpretation of voluntary agreements and commitments in point 51(1)(a) is too strict, in particular since the second paragraph of that point states that the provisions also apply where a Member State makes a tax reduction subject to conditions that have the same effect as agreements or commitments in the nature of voluntary agreements.
Seepärast leiavad Taani ametiasutused, et komisjoni tõlgendus punkti 51 lõike 1 punktis a esitatud vabatahtlike kokkulepete ja kohustuste kohta on liiga range, võttes eriti arvesse seda, et kõnealuse punkti teises lõigus on märgitud, et kõnealuseid sätteid kohaldatakse ka siis, kui liikmesriik vähendab maksu tingimustel, millel on sama mõju kui vabatahtlikel kokkulepetel ja kohustustel.
The Danish authorities take the view that the EU ETS results in the same effects as those that would have been achieved under voluntary agreements or with the CO2 tax.
Taani ametiasutused leiavad, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mõju on sama, mis oleks saavutatud vabatahtlike kokkulepete või CO2 maksu tulemusena.
The proposed scheme can be approved on the basis of Article 87(3)(c) of the EC Treaty
Kavandatava meetme võib heaks kiita EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel
If the Commission does not find the scheme compatible with the EAG 2001, it is the opinion of the Danish authorities that it can instead be approved directly on the basis of Article 87(3)(c) of the EC Treaty due to the fact that the situation has changed considerably since the adoption of the Energy Taxation Directive and the EU ETS Directive, and the undertakings concerned are now subject to double regulation.
Kui komisjon leiab, et meede ei ole kokkusobiv 2001. aasta suunistega keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta, võib meetme Taani ametiasutuste hinnangul kõnealuste suuniste asemel heaks kiita otse EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, sest nende arvates on olukord pärast energia maksustamise direktiivi ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi vastuvõtmist märkimisväärselt muutunud, ning asjaomaste äriühingute suhtes kohaldatakse topeltmaksustamist.
Denmark has referred to a Commission Staff Working Paper [18] drawn up in the context of the adoption of the Energy Taxation Directive.
Taani on viidanud ka komisjoni personali töödokumendile, [18] mis koostati energia maksustamise direktiivi vastuvõtmise kontekstis.
In that paper, the Commission stated that a CO2 tax exemption, granted in favour of companies which would be subject to the Community emissions trading scheme, might not constitute State aid since imposing both a CO2 tax and an emissions cap could lead to a form of double taxation which needs to be avoided.
Kõnealuses dokumendis märkis komisjon, et selliste äriühingute CO2 maksust vabastamine, kes on hõlmatud ühenduse heitkogustega kauplemise süsteemiga, ei pruugi olla käsitletav riigiabina, sest nii CO2 maksu kui ka heitkoguste piirmäära kehtestamine võivad viia topeltmaksustamiseni, mida tuleb vältida.
Moreover, in its minutes [19] concerning the Directive the Council undertook, on the basis of a proposal from the Commission, to examine positively tax measures which will accompany the implementation of the EU ETS, particularly in order to avoid double taxation cases.
Direktiivi käsitlevas protokollis [19] võttis nõukogu vastavalt komisjoni ettepanekule kohustuse uurida maksumeetmete mõju seoses ELi heitkogustega kauplemise süsteemi rakendamisega, et eelkõige vältida topeltmaksustamise juhtumeid.
The proposed schemes is in line with the Energy Taxation Directive
Kavandatav meede on kooskõlas energia maksustamise direktiiviga
In its decision to open the formal investigation procedure, the Commission asked the Danish government to submit information showing that the scheme would lead to the achievement of environmental objectives or increased energy efficiency, broadly equivalent to what would have been achieved if the standard community minimum rate had been observed.
Otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta palus komisjon Taani valitsusel esitada teavet, mis kinnitaks, et meede aitab saavutada keskkonnaeesmärke või suurendada energiatõhusust, mis vastaks laias laastus sellele, mis oleks saavutatud siis, kui oleks järgitud standardset ühenduse madalaimat maksustamistaset.
The Danish authorities claim that such information was already apparent from their comparison between the price of allowances and the Community minima.
Taani ametiasutused väidavad, et selline teave oli ilmne juba pelgast võrdlusest saastekvootide hinna ja ühenduse madalaima maksustamistaseme vahel.
At the time of the comments made by Denmark, the price of allowances was EUR 13 per tonne CO2, while the Community minima recalculated into EUR per tonne CO2 were 1,55 for coal and coke, 6,66 for gas oil and 2,64 for natural gas.
Taani esitatud märkuste ajal oli saastekvootide hind 13 eurot tonni CO2 kohta, kusjuures ühenduse miinimumid tonni CO2 kohta olid järgmised: 1,55 eurot söe ja koksi puhul, 6,66 eurot gaasiõli ning 2,64 eurot maagaasi puhul.
A CO2 allowance price of EUR 13 per tonne creates, thus, an essentially greater economic incentive to reduce emissions than the tax would have done.
Seega kujutab 13 euro suurune saastekvoodi hind tonni CO2 kohta endast tunduvalt suuremat majanduslikku stiimulit heitkoguste vähendamiseks kui seda oleks asjaomane maks.
In accordance with the Danish National Allocation Plan for 2005-2007, the quota-regulated industry in Denmark is allocated allowances at a level which is 7,1 % below what the CO2 emissions would have been in a ‘business as usual’ situation (including taxes and voluntary agreements) for the same period.
Kooskõlas Taani riikliku saastekvootide eraldamise kavaga ajavahemikuks 2005–2007 eraldatakse kvootidega reguleeritud Taani tööstusele saastekvoote tasemel, mis on 7,1 % väiksemad kui need, mida kohaldatakse CO2 heitkoguste suhtes samal perioodil tavapärases olukorras (sealhulgas maksud ja vabatahtlikud kokkulepped).
ASSESSMENT OF THE PROPOSED MEASURE
KAVANDATAVA MEETME HINDAMINE
According to Article 87(1) of the EC Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever, which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods, in so far as it affects trade between Member States shall be incompatible with the common market.
EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
The proposed measure results in a loss of State revenue and is, thus, financed by Denmark through State resources.
Kavandatava meetme tulemusena vähenevad riigi tulud, seega rahastab Taani kõnealust meedet riigi ressurssidest.
The beneficiaries are active on markets where there is competition and trade between Member States and, therefore, the measure has the potential of distorting competition and affecting trade between Member States.
Kasusaajad tegutsevad turul, mis on avatud konkurentsile ja kus toimub liikmesriikide vaheline kaubandus. Seega võib meede moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.
In order to determine whether the proposed measure is caught by Article 87(1), the question is thus whether it provides a selective economic advantage to the beneficiaries or not.
Selle kindlaksmääramiseks, kas kavandatav meede kuulub EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse, tuleb seega leida vastus küsimusele, kas sellega kaasneb abisaajatele valikuline majanduslik eelis või mitte.
The Danish authorities argue that the proposed tax relief does not confer a selective advantage on the beneficiaries, since it covers all undertakings that are legally and factually in the same situation, namely those who are the subject of double regulation.
Taani ametiasutused väidavad, et kavandatav maksusoodustus ei anna abisaajatele valikulist eelist, sest see hõlmab kõiki äriühinguid, kes on õiguslikult ja faktiliselt samas olukorras, nimelt neid, kelle suhtes kohaldatakse topeltmaksustamist.
Should it be assumed, however, that it is a case of selective advantage, the Danish authorities find this justified by the nature and structure of the system.
Kui siiski leitakse, et tegemist on valikulise eelisega, loevad Taani ametiasutused selle põhjendatuks süsteemi olemuse ja ülesehitusega.
This is because the CO2 tax and the EU ETS have the same objective, i.e. to reduce CO2 emissions.
Seda eelkõige põhjusel, et CO2 maks ja ELi heitkogustega kauplemise süsteem teenivad sama eesmärki, milleks on CO2 heitkoguste vähendamine.
Since the EU ETS was introduced the CO2 tax no longer serves any environmental purpose.
Pärast ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kehtestamist kaotas CO2 maks oma keskkonnaalase eesmärgi.
For companies covered by the EU ETS, the CO2 tax is therefore not an effective instrument for reducing the overall CO2 emissions, but merely an extra economic burden.
ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingute jaoks ei ole CO2 maks enam vahend, mis stimuleeriks CO2 heitkoguste vähendamist. Pigem on tegemist täiendava majandusliku koormaga.
The Commission notes that it was established in the Adria-Wien judgment [20] that ‘the only question to be determined is whether, under a particular statutory scheme, a State measure is such as to favour certain undertakings or the production of certain goods within the meaning of Article 92(1) of the Treaty in comparison with other undertakings which are in a legal and factual situation that is comparable in the light of the objective pursued by the measure in question’.
Komisjon märgib, et Adria-Wieni otsuses [20] leiti, et „välja tuleb selgitada üksnes see, kas konkreetses õiguslikus raamistikus soodustab asjaomane meede „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist” EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 1 tähenduses teiste ettevõtjatega võrreldes, kes on asjaomase meetmega taotletava eesmärgi osas võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras”.
There is recent case-law [21] on the interpretation of advantage and selectivity.
Samuti on olemas hiljutine kohtupraktika [21] eelise ja valikulisuse tõlgendamise kohta.
The Gibraltar judgment offered a standard State aid analysis for tax cases [22].
Gibraltari otsuses esitati standardne riigiabi analüüs maksujuhtumite puhul [22].
The Court of First Instance held that such an analysis should consist of: (1) the identification of the system of reference; (2) the determination of the derogation from that system of reference; and (3) the possibility of justification of the derogation by the nature or structure of the system.
Esimese Astme Kohus leidis, et selline analüüs peaks koosnema järgmisest: 1) võrdlussüsteemi kindlaksmääramine, 2) erandi kindlaksmääramine kõnealusest võrdlussüsteemist ja 3) võimalus põhjendada erandit süsteemi olemuse või ülesehitusega.
As regards the notion of selective advantage, the Commission thus first has to identify the system of reference.
Seoses valikulise eelise mõistega tuleb komisjonil seega esmalt kindlaks määrata võrdlussüsteem.
In the case at hand, the Commission considers, in line with the standard analysis, the system of reference to be the existing general energy tax system (including all taxes levied on the consumption of each energy product, i.e. CO2 tax and electricity tax).
Kooskõlas standardanalüüsiga leiab komisjon praeguse juhtumi puhul, et võrdlussüsteemiks on olemasolev üldine energiamaksu süsteem (hõlmates kõiki makse, mis tuleb tasuda energiatoote tarbimise eest, st CO2 maks ja elektrimaks).
This is in line with Article 4(2) of the Energy Taxation Directive, according to which all indirect taxes on the same energy product can be added together for the purpose of meeting the Community minimum levels of taxation.
Selline lähenemine on kooskõlas energia maksustamise direktiivi artikli 4 lõikega 2, mille kohaselt võib energiatootelt kinnipeetavaid kõiki kaudseid makse kumuleerida, et tagada ühenduse madalaima maksustamistaseme järgimine.
Furthermore, in 2004 Denmark presented the two taxes together as part of the national energy tax system in order to demonstrate compliance with the Energy Taxation Directive and to justify for State aid purposes the tax exemption from the electricity tax [23].
Lisaks esitles Taani 2004. aastal kõnealust kahte maksu riikliku energiamaksu süsteemi osana, et näidata kokkusobivust energia maksustamise direktiiviga ja põhjendada elektrimaksu maksmisest tehtavat erandit riigiabi seisukohast [23].
By relieving the beneficiaries of a financial burden which would otherwise have been part of their production costs, the scheme clearly favours the beneficiaries compared to the non-exempted firms and thereby derogates from the system of reference.
Kergendades abisaajate finantskoormat, mis muidu oleks olnud nende tootmiskulude osa, soodustatakse seega selgelt abisaajaid võrreldes äriühingutega, kes ei ole maksust vabastatud, ning kaldutakse seejuures võrdlussüsteemist kõrvale.
The Danish authorities argue that the analysis of whether there is a selective advantage should take into account that the beneficiaries have a burden under the EU ETS.
Taani ametiasutused väidavad, et valikulise eelise analüüsis tuleb arvesse võtta seda, et abisaajatel on finantskoorem ka ELi heitkogustega kauplemise süsteemi alusel.
The Commission notes that the energy tax system has only partially the same objective as the EU ETS.
Komisjon märgib, et energiamaksu süsteemi eesmärk langeb vaid osaliselt kokku EL heitkogustega kauplemise süsteemi omaga.
Whereas the EU ETS aims exclusively at reducing CO2 emissions, the energy tax system also has other objectives, such as promoting energy efficiency and collecting revenue for the State.
ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ainueesmärk on CO2 heitkoguste vähendamine; energiamaksu süsteemil on ka muid eesmärke, näiteks energiatõhususe edendamine ja tulude kogumine riigikassasse.
In addition, there are important differences in the functioning of a tax and of an allowance system (for example, the EU ETS does not always result in an actual cost to be paid by each beneficiary for every energy unit consumed).
Lisaks on olulisi erinevusi maksu- ja kvoodisüsteemi toimimise vahel (näiteks ei pruugi ELi heitkogustega kauplemise süsteem tingimata kaasa tuua tegelikke kulusid, mida abisaaja peab tasuma iga tarbitud energiaühiku eest).
Against that background, the Commission does not share Denmark’s view that the CO2 tax and the EU ETS together should be regarded as the reference system.
Sel põhjusel ei jaga komisjon Taani seisukohta, et CO2 maksu ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi koos tuleks võrdlussüsteemina kasutada.
In the NOx judgment, the Court of First Instance found that there was no selectivity, because the advantage (the allocation of free emission permits) was only provided to undertakings which had an obligation under the same scheme and could therefore not be considered to be in the same legal and factual situation as undertakings outside the scheme [24].
NOx-i otsuses leidis Esimese Astme Kohus, et valikulisus puudus, sest eelise (saastelubade tasuta eraldamine) said vaid need äriühingud, kellele oli sama kava kohaselt pandud kohustus ning kes seepärast ei olnud kavaga hõlmamata äriühingutega samas õiguslikus ja faktilises olukorras [24].
The Commission finds that the situation in the NOx case is different from the one at hand.
Komisjon leiab, et NOx-i juhtum ja praegune juhtum on erinevad.
In the NOx case, the granting of the advantage (i.e. the free NOx trading allowances) was subject to the beneficiaries falling under the emission ceiling of the same system.
NOx-i juhtumis anti eelis (NOx-i tasuta kvoodid) abisaajatele tingimusel, et abisaajad peavad kinni samas süsteemis ettenähtud heitkoguste lävendist.
In the case at hand, though, it is proposed to provide a relief from a CO2 tax which is normally to be paid by all energy consumers.
Praeguses juhtumis taotletakse soodustust CO2 maksu puhul, mida üldjuhul tasuvad kõik energiatarbijad.
The reason for the relief will be that the beneficiaries are covered by another (non-tax) system.
Soodustuse põhjuseks on asjaolu, et abisaajad on hõlmatud muu (mittemaksulise) süsteemiga.
In the Commission’s view this case is therefore more similar to the situation in the abovementioned Adria-Wien judgment, where the Court of Justice ruled that there was indeed a selective advantage because the energy tax relief favoured certain undertakings or the production of certain goods in comparison with other undertakings which were in a legal and factual situation that was comparable in the light of the objective pursued by the tax in question.
Seepärast sarnaneb käesolev juhtum komisjoni arvates rohkem eespool osutatud Adria-Wieni otsuse olukorraga, mille puhul Euroopa Kohus kinnitas valikulise eelise olemasolu, sest energiamaksu soodustusega eelistati teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist teiste ettevõtjatega võrreldes, kes on asjaomase maksuga taotletava eesmärgi osas võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras.
According to the Commission’s notice on the application of the State aid rules to measures relating to direct business taxation [25], tax measures of a purely technical nature (such as avoiding double taxation) are in principle regarded as general measures [26].
Vastavalt komisjoni teatisele riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes [25] loetakse makse, millel on vaid tehniline iseloom (nt topeltmaksustamise vältimine) põhimõtteliselt üldmeetmeteks [26].
As mentioned above, there are important differences between a tax and the EU ETS.
Nagu eespool mainitud, on maksu ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi vahel olulised erinevused.
The latter can therefore not be considered as taxation in the meaning of the notice.
Seepärast ei saa neist viimast lugeda maksuks komisjoni teatise tähenduses.
For these reasons, the Commission finds that the tax relief per se grants a selective advantage within the meaning of Article 87(1) EC.
Seepärast leiab komisjon, et maksusoodustus iseenesest annab valikulise eelise EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
As regards the logic of the system, the Commission notes again that the energy tax system has only partially the same objective as the EU ETS.
Seoses süsteemi loogikaga märgib komisjon taas, et energiamaksu süsteemi eesmärk langeb vaid osaliselt kokku EL heitkogustega kauplemise süsteemi omaga.
In this case, the system of reference is the energy tax system.
Käesoleval juhul on võrdlussüsteemiks energiamaksu süsteem.
The logic of that system is to tax each energy product consumed and the proposed relief from the tax is not in line with that logic.
Selle süsteemi loogika on iga tarbitud energiatoote maksustamine ja kavandatav maksusoodustus ei ole selle loogikaga kooskõlas.
In this context, Denmark argues that the double regulation increases companies’ marginal costs without reducing overall CO2 emissions.
Sellega seoses märgib Taani, et topeltmaksustamine suurendab äriühingute piirkulusid, kuid üldised CO2 heitkogused seejuures ei vähene.
The Commission considers, however, that argument relevant only as regards the compatibility of potential State aid, in particular with reference to the proportionality of State aid.
Komisjon leiab, et väide on asjakohane vaid võimaliku riigiabi kokkusobivuse, eriti selle proportsionaalsuse seisukohast.