natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Council adopted on 12 July 2002 Joint Action 2002/589/CFSP on the European Union’s contribution to combating the destabilising accumulation and spread of small arms and light weapons [1].
Nõukogu võttis 12. juulil 2002. aastal vastu ühismeetme 2002/589/ÜVJP, [1] mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses.
The Council adopted on 23 June 2003 Common Position 2003/468/CFSP [2] on the control of arms brokering.
Nõukogu võttis 23. juunil 2003. aastal vastu ühise seisukoha 2003/468/ÜVJP [2] relvavahenduse kontrolli kohta.
The European Council adopted in December 2003 a strategy against the proliferation of weapons of mass destruction, and in December 2005 a strategy to combat illicit accumulation and trafficking of SALW and their ammunition, which imply an increased common interest of Member States of the European Union in a coordinated approach to the control of exports of military technology and equipment.
Ülemkogu võttis detsembris 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase strateegia ning detsembris 2005 strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks, mis näitavad Euroopa Liidu liikmesriikide suurenenud üldist huvi koordineeritud lähenemise suhtes sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli valdkonnas.
The UN Programme of Action to Prevent, Combat and Eradicate the Illicit Trade in Small Arms and Light Weapons in All Its Aspects was adopted in 2001.
aastal võeti vastu väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitlev ÜRO tegevuskava.
The United Nations Register of Conventional Arms was established in 1992.
aastal asutati Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni tavarelvastuse register.
States have a right to transfer the means of self-defence, consistent with the right of self-defence recognised by the UN Charter.
Riikidel on õigus anda üle ja võtta vastu enesekaitsevahendeid kooskõlas ÜRO hartas tunnustatud enesekaitseõigusega.
The wish of Member States to maintain a defence industry as part of their industrial base as well as their defence effort is acknowledged.
Tunnustatakse liikmesriikide soovi säilitada kaitsetööstust osana nende tööstusbaasist ning kaitsetegevusest.
The strengthening of a European defence technological and industrial base, which contributes to the implementation of the Common Foreign and Security Policy, in particular the Common European Security and Defence Policy, should be accompanied by cooperation and convergence in the field of military technology and equipment.
Euroopa kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise baasi tugevdamisega ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning eelkõige Euroopa ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamiseks peaks kaasnema sõjatehnoloogia ja -varustuse alane koostöö ja vastastikune lähenemine.
Member States intend to strengthen the European Union’s export control policy for military technology and equipment through the adoption of this Common Position, which updates and replaces the European Union Code of Conduct on Arms Exports adopted by the Council on 8 June 1998.
Liikmesriigid kavatsevad tugevdada sõjatehnoloogia ja -varustuse Euroopa Liidu ekspordikontrolli poliitikat käesoleva ühise seisukoha vastuvõtmise kaudu, millega ajakohastatakse ja asendatakse nõukogu poolt 8. juunil 1998. aastal vastu võetud Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhend.
On 13 June 2000, the Council adopted the Common Military List of the European Union, which is regularly reviewed, taking into account, where appropriate, similar national and international lists [3].
juunil 2000. aastal võttis nõukogu vastu Euroopa Liidu sõjavarustuse üldnimekirja, mida vaadatakse regulaarselt läbi, võttes vajadusel arvesse sarnaseid siseriiklikke ja rahvusvahelisi nimekirju. [3]
The Union must ensure the consistency of its external activities as a whole in the context of its external relations, in accordance with Article 3, second paragraph of the Treaty; in this respect the Council takes note of the Commission proposal to amend Council Regulation (EC) No 1334/2000 of 22 June 2000 setting up a Community regime for the control of exports of dual use items and technology [4],
Vastavalt asutamislepingu artikli 3 teisele lõigule peab liit tagama oma välistegevuse kui terviku järjepidevuse oma välissuhete raames; sellega seoses võtab nõukogu arvesse komisjoni ettepaneku muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 1334/2000, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks, [4]
HAS ADOPTED THIS COMMON POSITION:
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA
Each Member State shall assess the export licence applications made to it for items on the EU Common Military List mentioned in Article 12 on a case-by-case basis against the criteria of Article 2.
Iga liikmesriik hindab artiklis 12 nimetatud Euroopa Liidu sõjavarustuse üldnimekirjas olevate toodete ekspordilitsentside taotlusi iga juhtumi puhul eraldi, võrreldes neid artiklis 2 sätestatud kriteeriumitega.
The export licence applications as mentioned in paragraph 1 shall include:
Lõikes 1 nimetatud ekspordilitsentside taotlused hõlmavad:
applications for licences for physical exports, including those for the purpose of licensed production of military equipment in third countries,
füüsilise ekspordi litsentside taotlusi, sealhulgas neid, mille eesmärk on sõjavarustuse litsentseeritud tootmine kolmandates riikides;
applications for brokering licences,
vahenduslitsentside taotlusi;
applications for ‘transit’ or ‘transhipment’ licences,
transiidi- või ümberlaadimislitsentside taotlusi;
applications for licences for any intangible transfers of software and technology by means such as electronic media, fax or telephone.
elektrooniliste andmekandjate kaudu või faksi või telefoni teel tarkvara ja tehnoloogia immateriaalse üleandmise litsentside taotlusi.
Member States’ legislation shall indicate in which case an export licence is required with respect to these applications.
Liikmesriikide õigusaktides sätestatakse, millisel juhul nimetatud taotluste puhul on ekspordilitsents nõutav.
Criterion One: Respect for the international obligations and commitments of Member States, in particular the sanctions adopted by the UN Security Council or the European Union, agreements on non-proliferation and other subjects, as well as other international obligations.
Esimene kriteerium: Austada liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi ja kokkuleppeid, eeskätt ÜRO Julgeolekunõukogu või Euroopa Liidu poolt vastu võetud sanktsioone, tuumarelvade leviku tõkestamist ja muid küsimusi käsitlevaid lepinguid, samuti muid rahvusvahelisi kohustusi.
An export licence shall be denied if approval would be inconsistent with, inter alia:
Ekspordilitsentsi väljaandmisest tuleb keelduda, kui selle lubamine oleks muu hulgas vastuolus:
the international obligations of Member States and their commitments to enforce United Nations, European Union and Organisation for Security and Cooperation in Europe arms embargoes;
liikmesriikide rahvusvaheliste kohustustega ning nende kokkulepetega jõustada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, Euroopa Liidu ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni relvaembargosid;
the international obligations of Member States under the Nuclear Non-Proliferation Treaty, the Biological and Toxin Weapons Convention and the Chemical Weapons Convention;
tuumarelva leviku tõkestamise lepingu, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni ja keemiarelvade konventsiooni raames liikmesriikide poolt võetud rahvusvaheliste kohustustega;
the commitment of Member States not to export any form of anti-personnel landmine;
liikmesriikide kohustusega mitte eksportida mis tahes tüüpi jalaväemiine;
the commitments of Member States in the framework of the Australia Group, the Missile Technology Control Regime, the Zangger Committee, the Nuclear Suppliers Group, the Wassenaar Arrangement and The Hague Code of Conduct against Ballistic Missile Proliferation.
liikmesriikide kohustustega Austraalia grupi, raketitehnoloogia kontrollrežiimi, Zangger-komitee, tuumatarnijate grupi, Wassenaari kokkuleppe ja ballistiliste kanderakettide leviku tõkestamist käsitleva Haagi tegevusjuhendi raames.
Criterion Two: Respect for human rights in the country of final destination as well as respect by that country of international humanitarian law.
Teine kriteerium: Inimõiguste austamine ning samuti rahvusvahelise humanitaarõiguse austamine lõppsihtkohaks oleva riigi poolt.
Having assessed the recipient country’s attitude towards relevant principles established by international human rights instruments, Member States shall:
Olles hinnanud vastuvõtva riigi suhtumist inimõigusi käsitlevates rahvusvahelistes õigusaktides sätestatud asjakohastesse põhimõtetesse, liikmesriigid:
deny an export licence if there is a clear risk that the military technology or equipment to be exported might be used for internal repression;
keelduvad ekspordilitsentsi väljaandmisest, kui on olemas ilmne oht, et eksporditavat sõjatehnoloogiat või -varustust võidakse kasutada siserepressioonideks;
exercise special caution and vigilance in issuing licences, on a case-by-case basis and taking account of the nature of the military technology or equipment, to countries where serious violations of human rights have been established by the competent bodies of the United Nations, by the European Union or by the Council of Europe;
on igal üksikjuhul ja võttes arvesse sõjatehnoloogia või -varustuse iseloomu, eriti ettevaatlikud ja valvsad litsentside väljaandmisel riikidele, kus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, Euroopa Liidu või Euroopa Nõukogu pädevad asutused on tuvastanud tõsiseid inimõiguste rikkumisi;
For these purposes, technology or equipment which might be used for internal repression will include, inter alia, technology or equipment where there is evidence of the use of this or similar technology or equipment for internal repression by the proposed end-user, or where there is reason to believe that the technology or equipment will be diverted from its stated end-use or end-user and used for internal repression.
Selles tähenduses hõlmab tehnoloogia või varustus, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, muu hulgas ka tehnoloogiat või varustust, mille kohta on olemas tõendid selle või sarnase tehnoloogia või varustuse kasutamise kohta siserepressioonideks lõppkasutaja poolt, või on põhjust uskuda, et tehnoloogia või varustus suunatakse väidetavalt lõppkasutuselt või lõppkasutajalt ära ja kasutatakse siserepressioonideks.
In line with Article 1 of this Common Position, the nature of the technology or equipment will be considered carefully, particularly if it is intended for internal security purposes.
Kooskõlas käesoleva ühise seisukoha artikliga 1, kaalutakse hoolikalt tehnoloogia või varustuse olemust, esmajoones juhul, kui see on kavandatud kasutamiseks sisejulgeoleku eesmärgil.
Internal repression includes, inter alia, torture and other cruel, inhuman and degrading treatment or punishment, summary or arbitrary executions, disappearances, arbitrary detentions and other major violations of human rights and fundamental freedoms as set out in relevant international human rights instruments, including the Universal Declaration on Human Rights and the International Covenant on Civil and Political Rights.
Siserepressioonid hõlmavad muu hulgas isikute piinamist ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemist või karistamist, kiirkorras ja omavolilist hukkamist, kadumist, omavolilist kinnipidamist ja muid olulisi inimõiguste ja põhivabaduste rikkumisi, mis on sätestatud asjakohastes inimõigusi käsitlevates rahvusvahelistes õigusaktides, sealhulgas inimõiguste ülddeklaratsioonis ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis.
Having assessed the recipient country’s attitude towards relevant principles established by instruments of international humanitarian law, Member States shall:
Olles hinnanud vastuvõtva riigi suhtumist rahvusvahelise humanitaarõiguse õigusaktides sätestatud asjakohastesse põhimõtetesse, liikmesriigid:
deny an export licence if there is a clear risk that the military technology or equipment to be exported might be used in the commission of serious violations of international humanitarian law.
keelduvad ekspordilitsentsi väljaandmisest, kui on olemas ilmne oht, et eksporditavat sõjatehnoloogiat või -varustust võidakse kasutada rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsistes rikkumistes.
Criterion Three: Internal situation in the country of final destination, as a function of the existence of tensions or armed conflicts.
Kolmas kriteerium: Lõppsihtriigi siseolukord, sõltuvalt pingete või relvastatud konfliktide olemasolust.
Member States shall deny an export licence for military technology or equipment which would provoke or prolong armed conflicts or aggravate existing tensions or conflicts in the country of final destination.
Liikmesriigid keelduvad ekspordilitsentsi väljaandmisest sõjatehnoloogiale või -varustusele, mis võib lõppsihtriigis esile kutsuda või pikendada relvastatud konflikte või süvendada olemasolevaid pingeid või konflikte.
Criterion Four: Preservation of regional peace, security and stability.
Neljas kriteerium: Piirkondliku rahu, julgeoleku ja stabiilsuse säilitamine.
Member States shall deny an export licence if there is a clear risk that the intended recipient would use the military technology or equipment to be exported aggressively against another country or to assert by force a territorial claim.
Liikmesriigid keelduvad ekspordilitsentsi väljaandmisest, kui on olemas ilmne oht, et kavandatud adressaat võiks kasutada eksporditavat sõjatehnoloogiat või -varustust agressiooniks teise riigi vastu või jõuga territoriaalsete nõudmiste esitamiseks.
When considering these risks, Member States shall take into account inter alia:
Kõnealuste ohtude kaalumisel võtavad liikmesriigid muu hulgas arvesse:
the existence or likelihood of armed conflict between the recipient and another country;
relvastatud konflikti olemasolu või tõenäosust vastuvõtva riigi ja teise riigi vahel;
a claim against the territory of a neighbouring country which the recipient has in the past tried or threatened to pursue by means of force;
territoriaalseid nõudmisi naaberriigile, mida vastuvõtja on minevikus üritanud, või ähvardanud jõuga teostada;
the likelihood of the military technology or equipment being used other than for the legitimate national security and defence of the recipient;
tõenäosust, et sõjatehnoloogiat või -varustust kasutatakse vastuvõtja poolt tõenäoliselt muul kui seaduspärasel rahvusliku julgeoleku ja kaitse eesmärgil;
the need not to affect adversely regional stability in any significant way.
vajadust mitte kahjustada märkimisväärselt piirkondlikku stabiilsust.
Criterion Five: National security of the Member States and of territories whose external relations are the responsibility of a Member State, as well as that of friendly and allied countries.
Viies kriteerium: Liikmesriikide ja territooriumide, mille välissuhete eest liikmesriik vastutab, ning sõbralike riikide ja liitlasriikide rahvuslik julgeolek.
Member States shall take into account:
Liikmesriigid võtavad arvesse:
the potential effect of the military technology or equipment to be exported on their defence and security interests as well as those of Member State and those of friendly and allied countries, while recognising that this factor cannot affect consideration of the criteria on respect for human rights and on regional peace, security and stability;
eksporditava sõjatehnoloogia või -varustuse võimalikku mõju nende ja samuti liikmesriikide ning sõbralike riikide ja liitlasriikide kaitse- ja julgeolekuhuvidele, mööndes, et see tegur ei tohi mõjutada inimõiguste, piirkondliku rahu, julgeoleku ja stabiilsuse kriteeriumidega arvestamist;
the risk of use of the military technology or equipment concerned against their forces or those of Member States and those of friendly and allied countries.
asjaomase sõjatehnoloogia või -varustuse kasutamise ohtu nende või liikmesriikide ning sõbralike riikide ja liitlasriikide vägede vastu.
Criterion Six: Behaviour of the buyer country with regard to the international community, as regards in particular its attitude to terrorism, the nature of its alliances and respect for international law.
Kuues kriteerium: Ostjariigi suhtumine rahvusvahelisse üldsusesse, eelkõige tema suhtumine terrorismi, tema liitlaste iseloom ja rahvusvahelise õiguse austamine.
Member States shall take into account, inter alia, the record of the buyer country with regard to:
Ostjariigi suhtes võtavad liikmesriigid muu hulgas arvesse andmeid:
its support for or encouragement of terrorism and international organised crime;
tema terrorismi ja rahvusvahelist organiseeritud kuritegevust toetava või soodustava tegevuse kohta;
its compliance with its international commitments, in particular on the non-use of force, and with international humanitarian law;
tema kinnipidamise kohta oma rahvusvahelistest kohustustest, eelkõige kohustusest mitte kasutada jõudu, ning rahvusvahelisest humanitaarõigusest;
its commitment to non-proliferation and other areas of arms control and disarmament, in particular the signature, ratification and implementation of relevant arms control and disarmament conventions referred to in point (b) of Criterion One.
tema kohustusi massihävitusrelvade leviku tõkestamisel ja muudes relvastuskontrolli ja desarmeerimise valdkondades, eelkõige esimese kriteeriumi punktis b nimetatud asjakohaste relvastuskontrolli ja desarmeerimise konventsioonide allkirjastamisel, ratifitseerimisel ja rakendamisel.
Criterion Seven: Existence of a risk that the military technology or equipment will be diverted within the buyer country or re-exported under undesirable conditions.
Seitsmes kriteerium: Oht, et sõjatehnoloogia või -varustus suunatakse ostjariigis kõrvale või reeksporditakse ebasoovitavatel tingimustel.
In assessing the impact of the military technology or equipment to be exported on the recipient country and the risk that such technology or equipment might be diverted to an undesirable end-user or for an undesirable end use, the following shall be considered:
Hinnates eksporditava sõjatehnoloogia või -varustuse mõju vastuvõtvale riigile ja riski, et selline tehnoloogia või varustus võidakse suunata ebasoovitavale lõppkasutajale või ebasoovitavale kasutusele, võetakse arvesse:
the legitimate defence and domestic security interests of the recipient country, including any participation in United Nations or other peace-keeping activity;
vastuvõtjariigi õigustatud kaitse- ja sisejulgeoleku huve, sealhulgas osalemist Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni või muus rahuvalveoperatsioonis;
the technical capability of the recipient country to use such technology or equipment;
vastuvõtjariigi tehnilist suutlikkust sellise tehnoloogia või varustuse kasutamiseks;
the capability of the recipient country to apply effective export controls;
vastuvõtjariigi suutlikkust kohaldada efektiivset ekspordikontrolli;
the risk of such technology or equipment being re-exported to undesirable destinations, and the record of the recipient country in respecting any re-export provision or consent prior to re-export which the exporting Member State considers appropriate to impose;
ohtu, et selline tehnoloogia või varustus reeksporditakse ebasoovitavale adressaadile, ja andmeid selle kohta, kas vastuvõtjariik on igal reekspordil kinni pidanud reekspordile eelneva kontrolli või nõusoleku andmise protseduurist, mida eksportiv liikmesriik peab asjakohaseks kehtestada;
the risk of such technology or equipment being diverted to terrorist organisations or to individual terrorists;
ohtu, et selline tehnoloogia või varustus suunatakse kõrvale terroristlikele ühendustele või üksikutele terroristidele;
the risk of reverse engineering or unintended technology transfer.
pöördprojekteerimise või tahtmatu tehnosiirde ohtu.
Criterion Eight: Compatibility of the exports of the military technology or equipment with the technical and economic capacity of the recipient country, taking into account the desirability that states should meet their legitimate security and defence needs with the least diversion of human and economic resources for armaments.
Kaheksas kriteerium: Sõjatehnoloogia või -varustuse ekspordi kokkusobivus vastuvõtjariigi majandusliku ja tehnilise suutlikkusega, võttes arvesse, et soovitavalt peaksid riigid oma õigustatud, relvastumisega seotud julgeoleku- ja kaitsevajadused saavutama inim- ja majandusressursside minimaalse ümbersuunamisega.
Member States shall take into account, in the light of information from relevant sources such as United Nations Development Programme, World Bank, International Monetary Fund and Organisation for Economic Cooperation and Development reports, whether the proposed export would seriously hamper the sustainable development of the recipient country.
Liikmesriigid võtavad arvesse asjakohastest allikatest, näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Arenguprogrammi (UNDP), Maailmapanga, Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) aruannetest saadud teavet selle kohta, kas kavandatav eksport võiks tõsiselt kahjustada vastuvõtjariigi säästvat arengut.
They shall consider in this context the recipient country’s relative levels of military and social expenditure, taking into account also any EU or bilateral aid.
Nad kaaluvad sellega seoses vastuvõtjariigi sõjaliste kulude ja sotsiaalkulude suhte taset, võttes arvesse ka ELilt saadud abi ja kahepoolset abi.
This Common Position shall not affect the right of Member States to operate more restrictive national policies.
Käesolev ühine seisukoht ei mõjuta liikmesriikide õigust rakendada rangemate piirangutega siseriiklikku poliitikat.
Member States shall circulate details of applications for export licences which have been denied in accordance with the criteria of this Common Position together with an explanation of why the licence has been denied.
Liikmesriigid edastavad käesoleva ühise seisukoha kriteeriumitega kooskõlas keeldutud ekspordilitsentside taotluste asjaolud koos selgitusega, miks litsentsi andmisest keelduti.
Before any Member State grants a licence which has been denied by another Member State or States for an essentially identical transaction within the last three years, it shall first consult the Member State or States which issued the denial(s).
Enne seda, kui liikmesriik annab välja litsentsi, mille väljaandmisest teine liikmesriik või teised liikmesriigid on eelnenud kolme aasta jooksul olemuselt identse tehingu (või identsete tehingute) puhul keeldunud, konsulteerib ta kõigepealt keeldunud liikmesriigi või liikmesriikidega.
If following consultations, the Member State nevertheless decides to grant a licence, it shall notify the Member State or States issuing the denial(s), giving a detailed explanation of its reasoning.
Kui pärast konsultatsioone otsustab liikmesriik ikkagi litsentsi välja anda, teavitab ta litsentsi väljaandmisest keeldunud liikmesriiki või liikmesriike, andes põhistuse kohta üksikasjalise selgituse.
The decision to transfer or deny the transfer of any military technology or equipment shall remain at the national discretion of each Member State.
Sõjatehnoloogia või -varustuse üleandmise lubamise või keelamise otsus tehakse iga liikmesriigi puhul siseriikliku diskretsiooni alusel.
A denial of a licence is understood to take place when the Member State has refused to authorise the actual sale or export of the military technology or equipment concerned, where a sale would otherwise have come about, or the conclusion of the relevant contract.
Litsentsi andmisest keeldumiseks loetakse seda, kui liikmesriik on keeldunud lubamast asjaomase sõjatehnoloogia või -varustuse tegelikku müüki või eksporti, juhul kui müük oleks vastasel juhul toimunud, või kui liikmesriik on keeldunud sõlmimast asjakohast lepingut.