natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Having regard to Commission Regulation (EC, Euratom) No 2342/2002 of 23 December 2002 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities [2], and in particular Article 90 thereof,
võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, [2] eelkõige selle artiklit 90,
The general budget of the European Union for the financial year 2009 contains budget line 17 03 09 — pilot project on Complex research on health, environment, transport and climate change (HETC) — Improvement of indoor and outdoor air quality.
Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarves on eelarverida 17 03 09 – tervishoiu, keskkonna, transpordi ja kliimamuutuse kompleksuuring – sise- ja välisõhu kvaliteedi parandamine (katseprojekt).
Under Article 49(1) of Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (hereinafter referred to as the Financial Regulation), a basic act must first be adopted before the appropriations entered in the budget for any action by the Communities or by the European Union may be used.
Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 49 lõike 1 kohaselt võib ühenduste või Euroopa Liidu meetmeks eelarvesse kirjendatud assigneeringuid kasutada alles pärast põhiõigusakti vastuvõtmist.
Under Article 49(6)(a) and (b) of the Financial Regulation, by way of derogation from Article 49(1), appropriations for pilot schemes of an experimental nature designed to test the feasibility of an action and its usefulness, and appropriations for preparatory actions in the fields of application of the EC Treaty designed to prepare proposals with a view to the adoption of future actions may be implemented without a basic act provided the actions which they are intended to finance fall within the powers of the Communities or the European Union.
Finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktide a ja b kohaselt ja erandina artikli 49 lõikes 1 sätestatust võib tingimusel, et meetmed, milleks assigneeringud on ette nähtud, kuuluvad ühenduse või liidu pädevusse, põhiõigusaktita siiski kasutada järgmisi assigneeringuid: assigneeringud katselist laadi kavadeks, mille eesmärk on kindlaks teha meetme teostatavus ja kasulikkus, ning assigneeringuid EÜ asutamislepingu kohaldamise ettevalmistavaks tegevuseks, mille eesmärk on koostada ettepanekuid tulevaste meetmete vastuvõtmiseks.
Under Article 75(2) of the Financial Regulation, the commitment of the expenditure must be preceded by a financing decision adopted by the institution or the authorities to which powers have been delegated by the institution.
Finantsmääruse nr 1605/2002 artikli 75 lõike 2 kohaselt peab kulukohustuse võtmisele eelnema rahastamisotsus, mille teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud.
Under Article 90(2) of Regulation (EC, Euratom) No 2342/2002 (hereinafter referred to as the detailed rules for the implementation of the Financial Regulation), where the implementation of the corresponding appropriations is provided for by an annual work programme constituting a sufficiently detailed framework, the work programme is to be considered to be the financing decision for the grants and procurement contracts involved.
Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (edaspidi „finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad”) artikli 90 lõikes 2 on sätestatud, et juhul, kui asjakohaste assigneeringute kasutamine on ette nähtud aastase tööprogrammiga, millega on paika pandud piisavalt üksikasjalik raamistik, tuleb seda tööprogrammi käsitleda rahastamisotsusena ka sellega seotud toetuste ja hankelepingute puhul.
The budget authority has earmarked specific funding in the budget of the EU for 2009, namely on budget line 17 03 09, for a pilot project on Complex research on health, environment, transport and climate change (HETC) — Improvement of indoor and outdoor air quality.
Eelarvepädev institutsioon on teinud ELi 2009. aasta eelarves sihtotstarbelise eraldise (eelarverida 17 03 09) katseprojekti jaoks, mille käigus tehakse tervishoiu, keskkonna, transpordi ja kliimamuutuse kompleksuuring, mis on suunatud sise- ja välisõhu kvaliteedi parandamisele.
It is appropriate to adopt the annual work program for the pilot project on Complex research on health, environment, transport and climate change (HETC) — Improvement of indoor and outdoor air quality, which will constitute the financing decision for that project within the meaning of Article 75 of the Financial Regulation and Article 90 of the detailed rules for the implementation of the Financial Regulation,
Tuleks vastu võtta katseprojekti (tervishoiu, keskkonna, transpordi ja kliimamuutuse kompleksuuring – sise- ja välisõhu kvaliteedi parandamine) aastane tööprogramm, mis kujutaks endast katseprojekti rahastamisotsust finantsmääruse artikli 75 ja finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 90 tähenduses,
HAS DECIDED AS FOLLOWS:
ON VASTU VÕTNUD TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
The work programme set out in the Annex is approved and shall be financed through budget line 17 03 09 of the general budget of the European Union for the financial year 2009, up to a maximum of EUR 4000000.
Lisas esitatud tööprogramm on heaks kiidetud ja seda rahastatakse Euroopa Liidu 2009. aasta eelarve 17 03 09 eelarverealt maksimaalselt 4000000 euro ulatuses.
This decision constitutes a financing decision within the meaning of Article 75 of the Financial Regulation and Article 90 of the detailed rules for the implementation of the Financial Regulation.
Käesolev otsus kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 75 ja finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 90 tähenduses.
The Director-General for Health and Consumers shall be in charge of its implementation.
Otsuse rakendamise eest vastutab tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektor.
Done at Brussels, 7 August 2009.
Brüssel, 7. august 2009
OJ L 357, 31.12.2002, p. 1.
ELT L 357, 31.12.2002, lk 1.
Pilot project on Complex research on health, environment, transport and climate change (HETC) — Improvement of indoor and outdoor air quality (budget line 17 03 09)
Katseprojekt: tervishoiu, keskkonna, transpordi ja kliimamuutuse kompleksuuring – sise- ja välisõhu kvaliteedi parandamine (eelarverida 17 03 09)
Budget line: 17 03 09
Eelarverida: 17 03 09
Basic act
Põhiõigusakt
Pilot project within the meaning of Article 49(6) of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities [1], as last amended by Council Regulation (EC) No 1525/2007 [2].1.3.
Katseprojekt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) [1] (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007) [2] artikli 49 lõike 6 tähenduses.1.3.
General objectives of the pilot project
Katseprojekti üldised eesmärgid
The budget authority has provided the Commission with an appropriation to fund a pilot project which aims to expand our knowledge on the indoor air quality of schools and childcare settings.
Eelarvepädev asutus on teinud komisjonile assigneeringu, mille alusel rahastada katseprojekti, mille eesmärk on tõsta teadlikkust koolide ja lastehoiuasutuste siseõhu kvaliteedi vallas.
Indoor air quality has been in the past given less attention in terms of research than outdoor air quality, even if research in the latter area is applicable to indoor air in some cases.
Siseõhu kvaliteedile on viimaste uuringute käigus pööratud vähem tähelepanu kui välisõhu kvaliteedile, kuigi välisõhu uurimise käigus saadud andmeid saab mõnikord kohaldada ka siseõhu puhul.
Also, there is already a comprehensive framework of legislation concerning outdoor air, whereas indoor air regulation is made up of scattered initiatives and pieces of legislation.
Kui välisõhu kvaliteedi valdkonda käsitletakse õigusaktides juba põhjalikult, siis siseõhu kvaliteeti käsitletakse vaid mõnes üksikus algatuses või õigusaktis.
Indoor air quality in schools has furthermore been much less studied than indoor air quality in other indoor environments.
Koolide siseõhu kvaliteeti on uuritud veelgi vähem kui muude siseruumide õhukvaliteeti.
As about 20 % of the population of the EU spends a long period of time each day in schools and incidences of asthma and other respiratory diseases are growing rapidly in Europe, especially for children, the project is intended to:
Umbes 20 % ELi rahvastikust viibib iga päev pikka aega kooliruumides ning haigusjuhtude arv astma ja muude hingamisteede haiguste osas kasvab Euroopas kiiresti, seda eelkõige laste hulgas; seega on käesoleva katseprojekti ülesanne:
identify and analyse indoor air problems in schools, focusing on ventilation, building construction, maintenance and cleaning,
määrata kindlaks kooliruumide siseõhu probleemid ja analüüsida neid, keskendudes seejuures ventilatsiooni-, ehituskonstruktsiooni-, hooldus- ja puhtuseprobleemidele;
evaluate the effectiveness of appropriate ventilation to reduce ambient air pollution in schools settings,
hinnata, kui suur osa on ventilatsioonil õhusaaste vähendamisel kooli ruumides;
assess the impact of the changing climate (increased frequency of heat waves, cold waves and ambient air pollutants) in schools on children’s health,
hinnata kliimamuutuse (kuuma- ja külmalainete esinemissageduse ja õhusaaste suurenemise) mõju koolides laste tervise seisukohast;
assess the impacts of outdoor air pollution abatement measures, including measures taken in the short term, on indoor air quality in schools and on the children’s exposure in school environments,
hinnata õhusaaste tõrjemeetmete kasutegurit, sealhulgas koolide siseõhu kvaliteedi parandamiseks võetud lühiajalisi meetmeid ja seda, kuivõrd puutuvad lapsed koolikeskkonnas kokku õhusaastega;
provide appropriate recommendations to tackle indoor air quality problems within school environments.
esitada soovitusi siseõhu kvaliteedi probleemide lahendamiseks koolikeskkonnas.
Specific priorities for 2009
Konkreetsed prioriteedid aastaks 2009
Carry out indoor measurements in schools, in order to produce new data on concentrations of key indoor pollutants in schools.
Teostada koolides siseõhu mõõtmisi, et saada uusi andmeid kooliruumides kõige enam leiduvate saasteainete esinemise kohta.
Assess the association of transport (traffic) and the impact of climate change on school environments.
Hinnata transpordi (liikluse) ja kliimamuutuse mõju koolikeskkonnale.
Assess the health effects of exposure to indoor air pollutants in children and make recommendations for preventing and reducing respiratory diseases by improving the quality of school environments and by other related measures.
Hinnata, kuidas mõjub lastele siseõhu saasteainetega kokkupuude, ning anda soovitusi hingamisteede haiguste ärahoidmiseks ja vähendamiseks koolikeskkonna kvaliteedi parandamise ja muude sarnaste meetmete abil.
Make a systematic source apportionment of indoor air pollutants in school environments in quantitative terms.
Määratleda süstemaatiliselt koolikeskkonna siseõhu saasteainete allikate arvulisi näitajaid.
Identification of the main sources would help their mitigation.
Peamiste saasteallikate määratlemine aitaks saasteallikaid kõrvaldada.
In this context, enhancing our understanding of chemical emissions from consumer products and building materials is a priority.
Seetõttu on oluline tõsta teadlikkust tarbekaupade ja ehitusmaterjalide keemiliste heitkoguste sisaldusest.
Study the mechanisms of chemical and biochemical interaction in the indoor air mixtures typically found in schools and in different geographical latitudes and develop the methodology to better inform the health risk assessment process as to the effect of such interactions on final health risk.
Uurida erinevates geograafilistes piirkondades keemiliste ja biokeemiliste mõjurite koosmõju kooliruumide tüüpilises siseõhu koostises ning töötada välja metoodika, kuidas tõsta teadlikkust terviseohtude hindamise olulisusest sellise koosmõju lõplikest tagajärgedest tervisele.
Based on the above, develop European guidelines for healthy European schools.
Töötada eelnevate punktide alusel välja tervisliku Euroopa kooli üleeuroopalised suunised.
In the past, two projects related to the same topic have already been supported by the Commission and Parliament:
Komisjon ja parlament on varem toetanud samas valdkonnas kahte projekti:
In 2001, the Commission supported a project on respiratory health in schools in five European cities in Denmark, France, Italy, Norway and Sweden.
aastal toetas komisjon projekti, mis käsitles hingamisteede tervishoidu viie Euroopa linna (Taani, Prantsusmaa, Itaalia, Norra ja Rootsi) koolides.
The project’s findings revealed common problems such as poor ventilation, high presence of particulates, moulds and allergens.
Projekti järeldustes toodi esile ühised probleemid, näiteks halb ventilatsioon, tahkete osakeste, hallitusseente ja allergeenide esinemise kõrge tase.
It concluded that a similar study covering all the Member States would be extremely worthwhile [3].
Jõuti otsusele, et sarnane, kõiki liikmesriike hõlmav uuring oleks äärmiselt vajalik [3].
In 2008, a pilot project on exposure to indoor air chemicals and possible health risks, which was financed by the European Parliament, was officially presented.
aastal esitleti ametlikult Euroopa Parlamendi finantseeritud katseprojekti, milles uuriti siseruumide õhus sisalduvaid kemikaale ja nende põhjustatud terviseohte.
Its analysis also included schools and kindergartens in cities across selected EU Member States.
Uuringu käigus analüüsiti ka koole ja lasteaedu mitmes ELi liikmesriigis.
Key findings highlight the need for further research to address the burden of indoor air pollution on public health (in particular in indoor environments where children frequently stay, e.g. schools and kindergartens) in the European Union [4].
Lõppjäreldustes rõhutati vajadust teha uusi uuringuid siseruumide (eelkõige nende ruumide, kus lapsed sageli viibivad, nt koolid, lasteaiad) õhusaaste mõjust rahvatervisele [4].
In 2009, in view of the budget available, it was concluded that the pilot project should have a wider geographical coverage across EU Member States, with a particular emphasis on new Member States.
aastal otsustati, et katseprojekt peaks olemasoleva eelarve ulatuses hõlmama ELi liikmesriikide piires laiemat geograafilist ala ja eelkõige uusi liikmesriike.
Candidate countries and central and eastern European countries are to be included as well.
Samuti peaks projekt hõlmama kandidaatriike ning teisi Kesk- ja Ida-Euroopa riike.
The objective is to produce guidelines on remedial measures to cover a wider array of situations in Europe.
Projekti eesmärk on koostada suunised heastavate meetmete jaoks, mis kataksid Euroopa erinevate piirkondade erinevaid olukordi.
The pilot project should build on previous projects and create synergy with existing projects in the field (e.g. HITEA) [5].
Katseprojekt peaks võtma arvesse eelnevate projektide järeldusi ning looma sünergia selle valdkonna käimasolevate projektidega (nt projektiga HITEA) [5].
TYPE OF FINANCIAL SUPPORT: CALL FOR TENDERS
RAHALISE TOETUSE VORM: PAKKUMISMENETLUS
Breakdown of resources between strands/actions to be implemented (see sections hereunder)
Ressursside jaotus rakendatavate valdkondade/meetmete kaupa (vt allpool)
Expected results of actions to be supported
Toetatavate meetmete oodatavad tulemused
The aim of the call is to gain more knowledge of the indoor air quality of schools as children, who are particularly vulnerable to pollutants, spend most of their time in school environments.
Pakkumiskutse eesmärk on saada rohkem teavet koolide siseõhu kvaliteedist, sest lapsed, kes on õhusaaste suhtes eriti tundlikud, veedavad palju aega koolikeskkonnas.
Additionally, the aim of the study is to gather knowledge of the numerous situations that could arise in school settings throughout Europe.
Lisaks sellele tahetakse saada teavet Euroopa koolihoonete seisundi kohta.
The study will subsequently provide a guideline aimed at covering various situations with a view to creating healthy school environments.
Uuringu tulemuste põhjal esitatakse suunised, mille eesmärk on pakkuda välja erinevaid viise tervisliku koolikeskkonna saavutamiseks.
Indicative timetable
Soovituslik ajakava
Call for tenders
Pakkumiskutsed
By the end of first semester 2009
aasta esimene poolaasta
Selection and signature of the contract
Valik ja lepingu allkirjastamine
By the end of 2009
aasta lõpp
Total available amount: EUR 4000000.
Projekti jaoks eraldatud kogusumma: 4000000 eurot.
A single global service contract will be awarded as a result of a public call for tenders.
Avaliku pakkumiskutse alusel valitakse välja üks teenuseosutaja, kellega sõlmitakse leping.
establishing the ecological criteria for the award of the Community eco-label to hard coverings
millega kehtestatakse kõvadele katetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
(Notified under document C(2009) 5613)
(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5613 all)
Pursuant to Regulation (EC) No 1980/2000, a timely review has been carried out of the ecological criteria, as well as of the related assessment and verification requirements established by Commission Decision 2002/272/EC of 25 March 2002 establishing the ecological criteria for the award of the Community eco-label to hard floor coverings [2].
Määruse (EÜ) nr 1980/2000 kohaselt on õigel ajal läbi vaadatud ökokriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded, mis on kehtestatud komisjoni 25. märtsi 2002. aasta otsusega 2002/272/EÜ, millega kehtestatakse kõvadele põrandakatetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid [2].
In the light of that review, it is appropriate, in order to take account of scientific and market developments, to modify the title and definition of the product group and to establish new ecological criteria.
Kõnealuse läbivaatamise alusel ning teaduse ja turu arengut arvestades on asjakohane muuta tooterühma nimetust ja määratlust ning kehtestada uued ökoloogilised kriteeriumid.
The ecological criteria, as well as the related assessment and verification requirements, should be valid for four years from the date of adoption of this Decision.
Ökoloogilised kriteeriumid, samuti nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima kuni neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.
Decision 2002/272/EC should therefore be replaced.
Otsus 2002/272/EÜ tuleks seetõttu asendada.
A transitional period should be allowed for producers whose products have been awarded the eco-label for hard coverings based on the criteria contained in Decision 2002/272/EC, so that they have sufficient time to adapt their products to comply with the revised criteria and requirements.
Tootjate jaoks, kelle toodetele on antud kõvade katete ökomärgis vastavalt otsuses 2002/272/EÜ esitatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse läbivaadatud kriteeriumide ja nõuetega.
Producers should also be allowed to submit applications set out under the criteria set in Decision 2002/272/EC or set out under the criteria set in this Decision until the lapse of validity of that Decision.
Tootjatel tuleks ka lubada esitada taotlusi vastavalt otsuses 2002/272/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumidele kuni otsuse 2002/272/EÜ kehtivuse lõpuni.
Measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Committee instituted by Article 17 of Regulation (EC) No 1980/2000,
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli 17 alusel moodustatud komitee arvamusega,
The product group ‘hard coverings’ shall comprise — for internal/external use, without any relevant structural function — natural stones, agglomerated stones, concrete paving units, terrazzo tiles, ceramic tiles and clay tiles.
Tooterühma „kõvad katted” kuuluvad järgmised sise- ja välistingimustes kasutatavad tooted, millel ei ole olulist struktuurifunktsiooni: looduskivid, aglomeerkivid, betoonist sillutuselemendid, terratsoplaadid, keraamilised plaadid ja saviplaadid.
For hard coverings, the criteria can be applied both to floor and wall coverings, if the production process is identical and uses the same materials and manufacturing methods.
Kõvade katete puhul kasutatakse kriteeriume nii põranda- kui ka seinakatete kohta, kui nende tootmisprotsess on põhiolemuselt sama ning kasutatakse samu materjale ja valmistamismeetodeid.
In order to be awarded the Community eco-label for products falling within the product group hard coverings under Regulation (EC) No 1980/2000 (hereinafter the eco-label), a hard covering shall comply with the criteria set out in the Annex to this Decision.
Et kõvade katete tooterühma kuuluvale tootele võiks määruse (EÜ) nr 1980/2000 alusel anda ühenduse ökomärgise (edaspidi ökomärgis), peab kõva kate vastama käesoleva otsuse lisas sätestatud kriteeriumidele.
The ecological criteria for the product group ‘hard coverings’, as well as the related assessment and verification requirements, shall be valid for four years from the date of adoption of this Decision.
Tooterühmale „kõvad katted” kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid, samuti asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.
For administrative purposes the code number assigned to the product group ‘hard coverings’ shall be ‘021’.
Tooterühmale „kõvad katted” antakse halduseesmärkidel koodnumber „021”.
Decision 2002/272/EC is repealed.
Otsus 2002/272/EÜ tunnistatakse kehtetuks.
Applications for the eco-label for products falling within the product group hard covering submitted before the date of adoption of this Decision shall be evaluated in accordance with the conditions laid down in Decision 2002/272/EC.
Tooterühma „kõvad katted” kuuluvale tootele ökomärgise andmise taotlust, mis on esitatud enne käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäeva, hinnatakse vastavalt otsuses 2002/272/EÜ sätestatud tingimustele.
Applications for the eco-label for products falling within the product group hard coverings submitted from the date of adoption of this Decision but by 31 March 2010 at the latest may be based either on the criteria set out in Decision 2002/272/EC or on the criteria set out in this Decision.
Tooterühma „kõvad põrandakatted” kuuluvale tootele ökomärgise andmise taotlus, mis on esitatud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäev, kuid hiljemalt 31. märtsiks 2010, võib olla koostatud kas otsuses 2002/272/EÜ või käesolevas otsuses esitatud kriteeriumide alusel.
Those applications shall be evaluated in accordance with the criteria on which they are based.
Kõnealust taotlust hinnatakse vastavalt kriteeriumidele, mille alusel taotlus on koostatud.
Where the eco-label is awarded on the basis of an application evaluated according to the criteria set out in Decision 2002/272/EC, that eco-label may be used for 12 months from the date of adoption of this Decision.
Ökomärgist, mis on antud vastavalt otsuses 2002/272/EÜ sätestatud kriteeriumidele hinnatud taotluse alusel, võib kasutada kuni 12 kuud pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva.
These criteria aim, in particular, at promoting:
Kõnealuste kriteeriumide eesmärk on eelkõige:
the reduction of impacts on habitats and associated resources,
vähendada looduslikele elupaikadele ja nende ressurssidele avaldatavat mõju,
the reduction of energy consumption,
vähendada energiatarbimist,
the reduction of discharges of toxic or otherwise polluting substances into the environment,
vähendada mürgiste või muude saasteainete heidet keskkonda,
the reduction of use of dangerous substances in the materials and in the finished products,
vähendada kahjulike ainete kasutamist materjalides ja lõpptoodetes,
safety and absence of risk to health in the living environment,
parandada elukeskkonna ohutust ja kõrvaldada elukeskkonnast tervist ohustavad tegurid,