natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In its decision N 386/04, Fret SNCF, the Commission considered such liberalisation to be a compensatory measure for competitors,Several other competitors of SNCB/IFB (among which are Rail4Chem, Railion Nederland, TrainSport, DFG, EWS, Connex and ACTS) have already received or in all probability will receive their operating licences shortly,
Otsuses N 386/04 (Fret SNCF) leidis komisjon, et selline avamine on konkurentide jaoks kompenseeriv meede;mitmed teised SNCB/IFB konkurendid (nende hulgas Rail4Chem, Railion Nederland, TrainSport, DFG, EWS, Connex ja ACTS) kas juba on saanud või saavad igati tõenäoliselt kasutusload;
The SNCB (B-Cargo) already currently provides traction services to IFB’s competitors, whether suppliers of combined (intermodal) transport such as companies as HUPAC, CNC (Naviland Cargo), Conliner, Danzas/DHL Express Cargo and ICF, or suppliers of ‘forwarding’ services such as Transfesa, K+N, Nauta, NTR, Panalpina, Rail&Sea, Railog, Chemfreight, Rhenania, TMF, Gondrand, RME Chem, RME fret and East Rail Expedition,
SNCB (B-Cargo) osutab juba praegu veduriteenuseid IFB konkurentidele, olgu siis tegemist kombineeritud veoteenuse (ühendvedude) osutajatega nagu HUPAC, CNC (Naviland Cargo), Conliner, Danzas/DHL Express Cargo ja ICF või veoste edasitoimetamise teenuste osutajatega nagu Transfesa, K+N, Nauta, NTR, Panalpina, Rail&Sea, Railog, Chemfreight, Rhenania, TMF, Gondrand, RME Chem, RME fret ja East Rail Expedition;
As the Commission noted in its decision in case N 386/04, Fret SNCF, the conditions between rail and road are not identical, to the detriment of rail.
nagu komisjon juhtumis N 386/2004 (Fret SNCF) märkis, ei ole raudtee- ja maanteeveo puhul tingimused samad ja seda raudtee kahjuks.
According to the Belgian Government, the liberalisation measures have led to substantial capacity increases in the logistics market, as shown by the activities of IFB’s competitors during the period 2003-2005.
Belgia valitsuse sõnul on turu avamine toonud kaasa mahtude olulise suurenemise logistikaturul, mida näitab IFB konkurentide tegevus aastatel 2003–2005.
According to the Belgian Government, competition concentrated on the intermodal sector, where five of IFB’s competitors launched a total of 12 new links in this period.
Belgia valitsuse sõnul keskendub konkurents ühendvedude segmendile, kus viis IFB konkurenti on selle aja jooksul avanud kokku 12 uut ühendusliini.
Limitation of the increase in capital to the minimum
Kapitali minimaalsel määral suurendamine
In relation to the information communicated before the decision initiating the procedure (see points 265 to 269), SNCB and IFB have compiled additional information about the average level of solvency of, on the one hand, IFB’s competitors operating terminals and, on the other hand, of transport companies in competition with IFB.
Lisaks enne menetluse algatamise otsust edastatud teabele (vt punktid 265–269) kogusid SNCB ja IFB täiendavaid andmeid nii terminalide käitamisega tegelevate IFB konkurentide, kui IFBga konkureerivate veoettevõtjate maksejõulisuse määrade kohta.
The levels of solvency (which must be understood as the relationship between capital base and total balance sheet) of the companies in question are set out in Diagram 16.
Kõnealuste äriühingute maksejõulisuse määrad (see tähendab omakapitali ja bilansimahu suhe) on esitatud skeemis 16.
Diagram 16
Skeem 16
Level of solvency — sample of comparable companies, 2004 (*)
Maksejõulisuse määr – ettevõtjate kaupa, 2004 (*)
Diagram 16 shows that the median level of solvency of the terminal operators is 56,6 %, whereas the median level of solvency of the transport companies is 20,4 %.
Skeemist 16 nähtub, et terminalide käitamisega tegelevate ettevõtjate maksejõulisuse määrade mediaan on 56,6 %, samas kui veoettevõtjate puhul on see mediaan 20,4 %.
Since IFB is active in both sectors, IFB’s level of solvency, as a function of the ‘benchmarks’ referred to, should be less than 35,6 %.
Kuna IFB tegutseb neis mõlemas sektoris, peaks IFB maksejõulisuse määraks eeltoodud võrdlusandmete kohaselt olema vähemalt 35,6 %.
This last percentage has been calculated by weighting IFB’s operational fixed assets in the following way:
Selline protsendimäär on arvutatud ettevõtluses kasutatava IFB põhivara kaalutud keskmise saamiseks järgmiselt:
42 % of IFB’s operational fixed assets (measured by their net accounting value, that is to say after amortisations and depreciation) are allocated to the terminals activities,
42 % ettevõtluses kasutatavast IFB põhivarast (raamatupidamislikus netoväärtuses, see tähendab pärast amortisatsiooni ja väärtuse vähendamiste mahaarvamist) on seotud terminalide tegevusega;
58 % of IFB’s operational fixed assets are allocated to the transport (logistics) activity.
58 % ettevõtluses kasutatavast IFB põhivarast on seotud veotegevusega (logistikaga).
The Belgian authorities made the observation that IFB’s target level of solvency is also in line with the actual level of solvency of companies such as Gosselin (38,9 %) and Hupac (34,9 %), which, like IFB, combine the operation of terminals with logistics activities.
Belgia ametiasutused märgivad, et IFB jaoks soovitud maksejõulisuse määr on vastavuses IFBga sarnaselt nii terminalide käitamise kui logistikaga üheaegselt tegelevate äriühingute, nagu Gosselin (38,9 %) ja Hupac (34,9 %), tegelike makseõulisuse määradega.
Based on IFB’s target level of solvency IFB of 35,6 % and a total debt of EUR 128,1 million (estimate as at 30 June 2006), the increase in capital of IFB, according to the Belgian authorities’ calculations, should therefore imply a conversion of debt into capital of at least EUR 95,3 million.
Lähtudes IFB jaoks soovitud 35,6 % maksejõulisuse määrast ning 128,1 miljoni euro suurusest koguvõlast (30. juuni 2006. aasta hinnang), pidi Belgia ametiasutuste arvutuste kohaselt IFB kapitali suurendamine hõlmama vähemalt 95,3 miljoni euro suuruse võla ümberarvestamist kapitaliks.
IFB’s own contribution
IFB panus
According to the Belgian authorities, SNCB’s total contribution to the restructuring of IFB is EUR 95,3 million, i.e. the forecast amount of additional capital.
Belgia ametiasutuste rahastas SNCB ettevõtte IFB ümberkorraldamist kokku 95,3 miljoni euro ehk siis kavandatud kapitali suurendamise ulatuses.
IFB’s contribution to the total cost of restructuring its activities in Belgium will be 47,1 %.
Belgias toimunud tegevuse ümberkorraldamise kogukulust moodustas IFB omafinantseering seega 47,1 %.
The following table shows the financing details:
Rahastamise üksikasju kajastab alljärgnev tabel:
Finance requirements and sources
Finantseerimisvajadus ja -allikad
(Assuming the conversion of receivables of EUR 63 million constitutes a ‘cost’ of restructuring.)
(eeldusel, et 63 miljoni euro suuruse võlanõude ümberarvestamine on käsitletav ümberkorraldamise „kuluna”)
Restructured division
Ümberkorraldatud tegevus
French divestitures
Osalustest loobumine Prantsusmaal
Period: 1.1.2003-30.6.2006
Periood: 1.1.2003–30.6.2006
FINANCE REQUIREMENTS
FINANTSEERIMISVAJADUS
Restructuring costs
Ümberkorraldamise kulud
Gross operating loss (‘cash drain’) excluding the effect of productivity gains
Tegevuse brutokahjum (raha äravool) tootlikkuse kasvu mõjusid arvestamata
(equivalent to the gross operating loss in 2002; pro rata for 6 months in 2006
(võrdub 2002. aasta tegevuse brutokahjumiga, 2006. aastal proportsionaalselt 6 kuu kohta)
Exceptional charges
Erakorralised kulud
Capital requirements during restructuring
Kapitalivajadus ümberkorraldamise ajal
Variation in working capital (additional)
Käibevahendite vajaduse muutus (suurenemine)
Investments in renewal in non-financial fixed assets
Asendusinvesteeringud mitterahalisse põhivarasse
Investments in financial fixed assets (shareholdings)
Investeeringud finantspõhivarasse (osalused)
Repayment of debts and interest
Võlgade ja intresside tagasimaksed
In favour of creditors (financiers) other than the SNCB
Teistele (finants) võlausaldajatele peale SNCB
Interest payments
Intressid
Repayment of financial debts
Finantsvõla tagasimaksed
In favour of the SNCB
Võlad SNCB ees
Repayment of debt prior to 2003
Enne 2003. aastat tekkinud võla tagasimaksed
Payment of interest accumulated from 31.6.2005 on debt prior to 2003
Enne 2003. aastat tekkinud võlalt kogunenud intressid seisuga 30.6.2005
Payment of interest accumulated from 31.6.2005 on credit facility
Krediidiintressid seisuga 30.6.2005
Payment of interest from second half of 2005 and first half of 2006
aasta teise poolaasta ja 2006. aasta esimese poolaasta intressid
Taxes (accrual from 1999 tax year)
Maksud (1999. maksustamisaasta korrektsioon)
Total of requirements A.1 + A.2+ A.3 + A.4
Vajadus kokku (A.1 + A.2 + A.3 + A.4)
FINANCE SOURCES
FINANTSEERIMISALLIKAD
Financed by the SNCB
SNCB finantseering
Credit facility (to be subsequently converted into capital)
Krediit (mis arvestati hiljem ümber kapitaliks)
Additional capital (over and above the conversion of the credit facility
Kapitali suurendamine (lisaks krediidi ümberarvestamisele)
Total SNCB contribution (subtotal B.1)
SNCB finantseering kokku (B.1)
Financed by IFB’ s own resources
IFB omafinantseering
Productivity gains:
Tootlikkuse kasv
Partial or total disappearance of gross operating loss in column A.1.1
Real A.1.1 kajastatud tegevuse brutokahjumi osaline või täielik kadumine
Gross operating surplus in 2004, 2005 and 2006
2004., 2005. ja 2006. aasta tegevuse netojääk
Financial receipts
Finantstulud
Variation in requirement and working capital (reduction)
Käibevahendite vajaduse muutus (vähenemine)
Sale of non-financial fixed assets (essentially the OCHZ terminal in 2004)
Mitterahalise põhivara müük (peamiselt OCHZ terminal 2004. aastal)
Sale of financial fixed assets (shareholdings)
Finantspõhivara müük (osalused)
Financial debts entered into with credit institutions
Krediidiasutustest saadav laen
Exceptional receipts
Erakorralised tulud
Total IFB contribution (subtotal B.2)
IFB omafinantseering kokku (B.2)
Total of sources (B.1 + B.2)
Allikad kokku (B.1 + B.2)
Financed by the SNCB as a % of the total
SNCB finantseering protsentides
Financed by IFB as a % of the total
IFB finantseering protsentides
OWN CONTRIBUTION
OMAFINANTSEERING
PRIVATE INVESTOR
ERAINVESTOR
Belgium provides the following details on this table.
Selle tabeli kohta esitab Belgia järgmised täpsustused.
The financing requirements cover the following categories:
Finantseerimisvajadus seondub järgmiste kategooriatega:
Direct costs of restructuring (section A.1): these costs comprise principally the cumulative gross operating loss (‘cash drain’), without taking account of the productivity gains.
ümberkorraldamise otsekulud (punkt A.1): need kulud hõlmavad peamiselt kumuleerunud tegevuskahjumit („raha äravool”), v.a tootlikkuse kasv.
If the productivity gains which IFB achieved during the implementation of its restructuring plan are not taken into account, the gross operating loss in 2003, 2004 and 2005 would be the same as in 2002, that is to say an annual sum of EUR 8 million to be financed, as shown in the table below.
Kui jätta arvestamata tootlikkuse kasv, mille IFB ümberkorralduskava elluviimise käigus saavutas, siis jääks 2003., 2004. ja 2005. aasta tegevuskahjum samaks, mis 2002. aastal, see tähendab 8 miljonit eurot aastas, nagu nähtub alltoodud tabelist.
Period 2003 to 30.6.2006
Periood 2003 kuni 30.6.2006
cumulative
Kokku
Operating profit
Tegevustulemus
+ Amortisations and reductions in value of fixed assets
+ Põhivara amortisatsioon ja väärtuse vähendamised
+ Reductions in value of current assets
+ Käibevara väärtuse vähendamised
0+ Provisions
0+ Reserv
Gross operating profit
Tegevustulemus, bruto
Gross operating loss (‘cash drain’) excluding the effect of gains in productivity
Tegevuskahjum, bruto („raha äravool”) tootlikkuse kasvu mõjusid arvestamata
Capital requirements during restructuring (variations in working capital requirements and investments during restructuring, section A.2): these costs consist of necessary investments during the restructuring period.
kapitalivajadus ümberkorraldamise käigus (käibekapitali ja investeeringute vajaduse muutumine ümberkorralduse käigus, punkt A.2): need kulud kujutavad endast ümberkorraldusperioodi jooksul vajalikke investeeringuid.
An increase in working capital was necessary in order to finance the works in progress, to absorb the difference between receivables and commercial debts and to maintain sufficient liquidity.
Käibekapitali suurendamine oli vajalik selleks, et rahastada käimasolevaid töid, katta nõuete ja äriliste võlgade vahe ning säilitada vajalik likviidsus.
Investments in renewals of tangible fixed assets were necessary for the continuation of IFB’s activities during the implementation of the restructuring plan.
Asendusinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse olid vajalikud selleks, et ümberkorraldusperioodi jooksul oleks võimalik jätkata IFB tegevust.
They were not aimed at expanding IFB’s capacity but were rather investments in renewal of assets which had come to the end of their life cycle and were entirely amortised, together with various investments such as vehicles, computers, minor building renovations etc. The investment of EUR 0,6 million in financial fixed assets in 2004 was linked to the restructuring of the subsidiary IFB Maritime Germany: IFB Maritime Germany was taken over by Haeger & Schmidt International and the shareholding in RKE owned by Haeger & Schmidt International was transferred to IFB,
Nende eesmärk ei olnud IFB tootmismahu laiendamine, vaid pigem oli tegemist asendusinvesteeringutega, mis käsitlesid varasid, mille eluiga lõppes ja mis olid täielikult amortiseerunud ning muude investeeringutega, nagu autod, arvutid, hoonete pisiremont jne. 2004. aastal tehtud 0,6 miljoni euro suurune investeering finantspõhivarasse oli seotud tütarettevõtte IFB Maritime Germany ümberkorraldamisega: IFB Maritime Germany ühendati Haeger & Schmidt Internationaliga ning Haeger & Schmidt Internationali osalus RKEs anti üle IFB-le;
Repayment of debts and interest (section A.3): apart from interest and repayment of financial debts to credit institutions, this category accounts for interest and repayment of debts to SNCB.
võlgade ja intresside tasumine (punkt A.3): lisaks krediidiasutustele makstud intressidele ja finantsvõlgade tagasimaksetele kajastab käesolev kategooria ka SNCB-le võlgnetavate summade tagasimakseid ja intresse.
The debt of EUR 33,2 million is the portion of the debt of EUR 63 million which does not relate to the French subsidiaries.
33,2 miljoni euro suurune võlg on osa 63 miljoni euro suurusest võlast, mis ei ole seotud Prantsusmaa tütarettevõtetega.
The interest of EUR 1,4 million payables in 2006 is the interest which does not form part of the increase in capital (in order to minimise the increase in capital).
aastal makstavate 1,4 miljoni euro suuruste intresside näol on tegemist intressidega, mida ei kasutatud kapitali suurendamiseks (selleks et kapitali suurendamine piirduks miinimumiga).
The other interest (for a total of EUR 9,7 million) forms part of the increase in capital.
Muud intressid (kokku 9,7 miljonit eurot) on kapitali suurendamise eesmärgil kapitaliks ümber arvestatud.
All this interest is interest on the debts linked to IFB’s non-French activities,
Kõik intressid on sellistelt võlgadelt, mis ei ole seotud IFB tegevusega Prantsusmaal;
Taxes (section A.4): the taxes paid in 2004 are an accrual from the 1999 tax year.
maksud (punkt A.4): 2004. aastal makstud maksud on 1999. eelarveaasta korrektsioon.
According to Belgium, these finance requirements were partly covered by IFB and partly by SNCB.
Belgia väitel rahuldasid finantseerimisvajaduse osaliselt IFB ja osaliselt SNCB.
As regards IFB’s contribution (section B.2), Belgium provided the following additional information:
IFB omafinantseeringu (punkt B.2) kohta esitab Belgia järgmised täiendavad märkused:
These achievements confirm the forecasts made on the basis of the data possessed by the company IFB during the development of the restructuring plan (see points 74 and 75 of this decision),
Need tulemused kinnitavad ümberkorralduskava väljatöötamisel IFB-le teadaolevate andmete põhjal tehtud prognoose (vt käesoleva otsuse punktide 74 ja 75);
These revenues were foreseeable at the time of the restructuring plan, as they correspond to the ‘Euribor’ interest for the sums which IFB could reasonably expect to see in its accounts in view of the forecasts in its restructuring plan,
Need tulud olid ümberkorralduskava koostamise ajal prognoositavad, kuna tegemist on EURIBORi intressidega summade eest, mida IFB võis oma kontodel ümberkorralduskava laekumisprognoose arvestades põhjendatult oodata;
In 2003, during the preparation of the restructuring plan, this capital appreciation was foreseeable, as the market for EAOS wagons was experiencing important growth due to the increased demand for this type of wagon in Eastern Europe,
aastal ümberkorralduskava ettevalmistamisel oli see lisandväärtus prognoositav, kuna EAOS vagunite turul oli suur nõudlus seoses seda tüüpi vagunite suurenenud nõudlusega Ida-Euroopas;
In 2004 and 2005, IFB freed up around EUR 2,7 million by lowering its working capital requirement (section B.2.3),
ja 2005. aastal vabastas IFB umbes 2,7 miljonit eurot vähendades käibekapitali vajadust (punkt B.2.3.);
IFB financed the restructuring costs partly by the sale of assets (sections B.2.4 and B.2.5).
IFB finantseeris ümberkorraldamise kulusid varade müügist (punktid B.2.4 ja B.2.5).
Besides the sale of various assets of relatively limited importance, this part of the contribution principally consisted of divestiture in 2004 of assets utilised at the OCHZ terminal.
Kui mitte arvestada mitmesuguse vara müüki üsna väikeses mahus, siis koosneb see osa finantseeringust peamiselt OCHZ terminalis kasutatud vara müügist 2004. aastal.
The co-ownership rights (50 %) of these assets utilised by OCHZ were ceded […] (see line B.2.4 in 2004) and IFB recovered an additional sum of EUR 0,9 million in working capital from OCHZ (see line B.2.5 for 2004),
Nende OCHZ kasutatud varade kaasomaniku õigused (50 %) loovutati […] (vt 2004. aasta punkt B.2.4) ning IFB sai täiendavalt 0,9 miljonit eurot OCHZ käibekapitalist;
in 2003, IFB obtained a bank loan for a sum of EUR 2 million from ING Bank (see line B.2.6).
aastal sai IFB 2 miljoni euro suuruse pangalaenu ING Bankilt (vt punkt B.2.6).
In 2006, IFB financed the purchase of ‘reach stackers’ by means of an external loan of EUR 1,3 million,
aastal finantseeris IFB konteinervirnastite ostu 1,3 miljoni euro suuruse välilaenuga.
Belgium considers that it has contributed to the restructuring plan from its own resources, as required by the 1999 guidelines.
Belgia leiab, et IFB on andnud oma panuse ümberkorralduskava oma vahenditest finantseerimisse, nagu 1999. aasta suunised seda nõuavad.
Evaluation of the aid character of the rescue and restructuring measures
Hinnang päästmis- ja ümberkorraldusabi iseloomule
According to Article 87(1) of the Treaty, ‘any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, insofar as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market’.
Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.
Aid granted by the State or through State resources
Riigi poolt või riigi ressurssidest antav abi
The first question to be considered is whether SNCB’s financial support for IFB was ‘granted by a State or through State resources’.
Esmalt tõusetub küsimus, kas SNCB poolt IFB-le antud finantsabi on antud „riigi poolt või riigi ressurssidest”.
According to the case-law of the Court of Justice of the European Communities in Stardust Marine [28], this criterion is fulfilled if, on the one hand, it concerns State resources, and if, on the other hand, their granting is attributable to the State, that is to say Belgium.
Stardust Marine kohtuasjas tehtud Euroopa Ühenduste Kohtu otsuse [28] kohaselt on see tingimus täidetud siis, kui tegemist on riigi ressurssidega ning kui nende vahendite andmine on seostatav riigiga, see tähendab Belgiaga.
In this context, ‘… it should be recalled that it has already been established in the case-law of the Court that Article 87(1) EC covers all the financial means by which the public authorities may actually support undertakings, irrespective of whether or not those means are permanent assets of the public sector.
Selles kontekstis „tuleb meenutada, et juba Euroopa Kohtu varasemast praktikast tuleneb, et EÜ artikli 87 lõige 1 hõlmab kõiki rahalisi vahendeid, mida avaliku võimu organid ettevõtjate toetamiseks tõhusalt kasutada võivad […].
Therefore, even if the sums corresponding to the measure in question are not permanently held by the Treasury, the fact that they constantly remain under public control, and therefore available to the competent national authorities, is sufficient for them to be categorised as State resources’ [29].
Sellest järeldub, et kaasa arvatud juhul, kui kõnealusele meetmele vastavad summad ei olnud alaliselt riigikassale omistatavad, piisab asjaolust, et need olid pidevalt avaliku kontrolli all ja seega pädevatele riigiasutustele kättesaadavad, et need kvalifitseerida riigi ressurssideks” [29].
Consequently, the Commission estimated in its letter initiating the procedure (points 136 to 138) that the sums put at IFB’s disposal must be categorised as State resources.
Seetõttu leidis komisjon menetluse algatamise kirjas (punktid 136–139), et IFB-le antud summasid tuleb käsitleda riigi ressurssidena.
Belgium contests the fact that all the resources at SNCB’s disposal constitute State resources.
Belgia vaidlustab asjaolu, et kõik SNCB ressursid kujutavad endast riigi ressursse.
The Commission responds to the three arguments by Belgium as follows:
Komisjon vastab kolmele Belgia esitatud argumendile järgmiselt:
The proposed distinction between SNCB’s resources allocated to public service assignments and the resources allocated to commercial activities is not relevant in the light of the Stardust Marine ruling.
Avalike ülesannete täitmiseks ning äritegevuse tarbeks mõeldud SNCB ressursside taoline eristamine ei ole Stardust Marine kohtuasjas tehtud otsuse valguses asjakohane.
In effect, this ruling concerns the resources of a public bank, which demonstrates well that the resources of a public undertaking allocated to commercial activities can constitute State resources.
Nimetatud kohtuotsuses käsitleti avalik-õigusliku panga ressursse, mis näitab hästi, et avalik-õigusliku ettevõtte äritegevuse tarbeks mõeldud ressursid võivad endast samuti kujutada riigi ressursse.
The argument that SNCB’s capital is not at the disposal of Belgium, but allocated to the social aims of SNCB cannot be accepted either.
Samuti ei saa nõustuda väitega, et SNCB vara ei ole Belgia riigi käsutuses, vaid on mõeldud SNCB äriliste eesmärkide täitmiseks.
The fact that Belgium owns 100 % of SNCB’s capital, that this remains under continuous public control and that the State could at any moment decide to privatise SNCB, demonstrates that the capital of this company is at the disposal of the Belgian State.
Asjaolu, et Belgiale kuulub 100 % SNCB kapitalist, et SNCB on püsivalt riigi kontrolli all ning et riik võib igal ajal otsustada SNCB erastada, näitab, et SNCB vara on Belgia riigi käsutuses.
Furthermore, the Commission notes that the Belgian State appoints the administrators of the Management Board, together with the Chief Executive, which bestows upon it a certain control over the business.
Lisaks märgib komisjon, et Belgia riik nimetab järelevalvenõukogu liikmed ning tegevjuhi, mis tagab talle ettevõtte üle teatava kontrolli.