natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The research results of the public research organisation, any related expertise and intellectual property rights should be made more visible to the private sector, in order to promote their exploitation.
Riikliku teadusorganisatsiooni uurimistulemused, teadustöö kogemused ja intellektuaalomandi õigused tuleks seada erasektori jaoks nähtavamale kohale, et edendada nende kasutamist.
Principles regarding collaborative and contract research [2]15.
Ühiste ja lepinguliste teadusuuringute poliitika põhimõtted [2]15.
The rules governing collaborative and contract research activities should be compatible with the mission of each party.
Ühiseid ja lepingulisi teadusuuringuid käsitlevad eeskirjad peaksid vastama kõigi osaliste ülesannetele.
They should take into account the level of private funding and be in accordance with the objectives of the research activities, in particular to maximise the commercial and socioeconomic impact of the research, to support the public research organisation’s objective to attract private research funding, to maintain an intellectual property position that allows further academic and collaborative research, and avoid impeding the dissemination of the R&D results.
Neis tuleks arvesse võtta erarahastamise taset ja need peaksid vastama teadusuuringute eesmärkidele, eriti aitama saavutada teadustöö suurimat ärilist ja sotsiaal-majanduslikku mõju, need peaksid toetama riikliku teadusorganisatsiooni eesmärki kaasata teadusuuringute toetamiseks raha erasektorist ja säilitada intellektuaalomandi seisund, mis võimaldab teha edasist akadeemilist ja ühist teadustööd, samuti peaksid need vältima teadus- ja arendustegevuse tulemuste leviku pidurdamist.
IP-related issues should be clarified at management level and as early as possible in the research project, ideally before it starts.
Intellektuaalomandi küsimused tuleks selgitada juhtkonna tasandil ja uurimisprojekti võimalikult varasel etapil, ideaaljuhul juba enne selle alustamist.
IP-related issues include allocation of the ownership of intellectual property which is generated in the framework of the project (hereinafter foreground), identification of the intellectual property which is possessed by the parties before starting the project (hereinafter background) and which is necessary for project execution or exploitation purposes, access rights [3] to foreground and background for these purposes, and the sharing of revenues.
Intellektuaalomandiga seotud küsimused hõlmavad projekti raames loodud intellektuaalomandi (edaspidi „uus teadmus”) õiguse andmist, osalistele enne projekti algust kuuluva intellektuaalomandi kindlaksmääramist (edaspidi „senine teadmus”) ja projekti teostamiseks või kasutamiseks vajalikule uuele ja senisele teadmusele juurdepääsu õiguste [3] kindlaksmääramist ning tulude jagamist.
In a collaborative research project, ownership of the foreground should stay with the party that has generated it, but can be allocated to the different parties on the basis of a contractual agreement concluded in advance, adequately reflecting the parties' respective interests, tasks and financial or other contributions to the project.
Ühisuurimisprojekti korral peaks uue teadmuse omandiõigus jääma selle loonud osalisele, kuid eelnevalt sõlmitud lepinguga võib seda anda eri osalistele, et vajalikul viisil kajastada nende huvisid, ülesandeid ja projekti teostamiseks antud rahalisi või muid panuseid.
In the case of contract research the foreground generated by the public research organisation is owned by the private sector party.
Lepingulise uurimistöö korral kuulub riiklikus teadusasutuses loodud uue teadmuse omandiõigus erasektori osalisele.
The ownership of background should not be affected by the project.
Uurimistöö projekt ei peaks mõjutama senise teadmuse omandiõigust.
Access rights [3] Access rights refer to rights granted by the parties to each other, as opposed to licences to third parties.
Juurdepääsuõigused [3] Juurdepääsuõigused tähendavad osaliste poolt üksteisele antud õigusi, erinevalt kolmandatele isikutele antavatest litsentsidest.
They should determine which parties can use which pieces of foreground/background, for research purposes and/or for exploitation purposes, and on what conditions.
Juurdepääsuõigustega määratakse kindlaks, millised osalised võivad kasutada milliseid uue teadmuse/senise teadmuse osi uurimistööks ja/või rakendamiseks ning millistel tingimustel.
should be clarified by the parties as early as possible in the research project, ideally before it starts.
tuleks selgitada osaliste vahel uurimisprojekti võimalikult varasel etapil, ideaaljuhul juba enne selle alustamist.
Where necessary for the purpose of conducting the research project, or for the exploitation of foreground of a party, access rights to other parties' foreground and background should be available, under conditions which should adequately reflect the parties' respective interests, tasks, and financial and other contributions to the project.
Kui see on vajalik uurimisprojekti teostamiseks või ühe osalise uue teadmuse kasutamiseks, peaksid juurdepääsuõigused teiste osaliste uuele ja senisele teadmusele olema kättesaadavad tingimustel, mis peaksid vajalikul viisil kajastama nende huvisid, ülesandeid ja projekti teostamiseks antud rahalisi või muid panuseid.
With regard to R&D results having several possible application fields, exclusive licences granted without any limitation to a specific field of use should be avoided.
Mitmesuguseid kasutusalasid võimaldavate teadus- ja arendustegevuse tulemuste puhul tuleks vältida ainulitsentside andmist ilma konkreetset valdkonda piiritlemata.
Moreover, as a rule, the PRO should reserve adequate rights to facilitate dissemination and further research.
Lisaks peaksid riiklikud teadusorganisatsioonid tagama vajalikud õigused teadustulemuste levitamise ja edasise uurimistegevuse hõlbustamiseks.
When a PRO engages in contract or collaborative research with an industrial partner, the Commission will automatically (i.e. without any notification requirement) consider that no indirect State aid is granted to the industrial partner through the PRO if the conditions set out in the Community Framework for State aid for R&D&I (OJ C 323, 30.12.2006, in particular points 3.2.1 and 3.2.2 thereof) are fulfilled.
Kui riiklik teadusorganisatsioon sõlmib koostöölepingu või võtab ette ühise uurimistöö ettevõtjast partneriga, eeldab komisjon iseenesest (see tähendab ilma teatamisnõudeta), et riikliku teadusorganisatsiooni kaudu ei anta ettevõtjale kaudset riigiabi, kui on täidetud tingimused, mis on esitatud ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (ELT C 323, 30.12.2006, eriti selle punktid 3.2.1 ja 3.2.2).
Access rights refer to rights granted by the parties to each other, as opposed to licences to third parties.
Juurdepääsuõigused tähendavad osaliste poolt üksteisele antud õigusi, erinevalt kolmandatele isikutele antavatest litsentsidest.
Identified practices of public authorities that facilitate the management of intellectual property in knowledge transfer activities by universities and other public research organisations
Riigiasutuste kindlakstehtud tavad, mis hõlbustavad intellektuaalomandi haldamist ülikoolide ja muude riiklike teadusorganisatsioonide teadmussiirde käigus
Knowledge transfer as a strategic mission of public research organisations
Teadmussiire kui riiklike teadusorganisatsioonide strateegiline ülesanne
Knowledge transfer between universities and industry is made a permanent political and operational priority for all public research funding bodies within a Member State, at both national and regional level.
Liikmesriigis on teadmussiire ülikoolide ja tööstusettevõtjate vahel muudetud nii riigi kui ka piirkonna tasandil kõigi teadusuuringuid riiklikult rahastavate asutuste alaliseks poliitiliseks ja töökorralduslikuks prioriteediks.
The subject clearly falls within the responsibility of a ministry, which is charged with coordinating knowledge transfer promotion initiatives with other ministries.
Kõnealune valdkond kuulub selgelt selle ministeeriumi vastutusalasse, kelle ülesanne on koordineerida teiste ministeeriumide teadmussiirdealgatusi.
Each ministry and regional government body that carries out knowledge transfer activities designates an official responsible for monitoring their impact.
Iga ministeerium ja piirkondlik valitsusasutus, kes võtab teadmussiirdemeetmeid, määrab ametniku nende meetmete tulemuste jälgimiseks.
They meet regularly in order to exchange information and discuss ways to improve knowledge transfer.
Need ametnikud kohtuvad korrapäraselt, et vahetada teavet ja arutada teadmussiirde hõlbustamist.
Policies for managing intellectual property
Intellektuaalomandi haldamise põhimõtted
The proper management of intellectual property resulting from public funding is promoted, requiring that it be carried out according to established principles taking into account the legitimate interests of industry (e.g. temporary confidentiality constraints).
Edendatakse riikliku rahastamisega loodud intellektuaalomandi korralikku haldamist; seda tehakse vastavalt kindlaksmääratud põhimõtetele, võttes arvesse tööstusettevõtjate õigustatud huvisid (näiteks ajutised konfidentsiaalsuspiirangud).
Research policy promotes reliance on the private sector to help identify technological needs and to foster private investment in research and encourage the exploitation of publicly funded research results.
Teaduspoliitikas tõstetakse esile erasektori arvestamist, et aidata kindlaks määrata tehnoloogiavajadusi ja edendada erainvesteeringuid teadusuuringutesse ning hoogustada riiklikult rahastatud teadusuuringute tulemuste kasutamist.
Knowledge transfer capacities and skills
Teadmussiirdega seotud suutlikkus ja oskused
Sufficient resources and incentives are available to public research organisations and their staff to engage in knowledge transfer activities.
Riiklikel teadusorganisatsioonidel ja nende töötajatel on piisavad vahendid ja stiimulid osalemiseks teadmussiirdega seotud tegevuses.
Measures are taken to ensure the availability and facilitate the recruitment of trained staff (such as technology transfer officers) by public research organisations.
Võetakse meetmeid koolitatud inimeste (nagu tehnosiirde ametnikud) kättesaadavuse tagamiseks ja nende riiklikes teadusorganisatsioonides tööle asumise hõlbustamiseks.
A set of model contracts is made available, as well as a decision-making tool helping the most appropriate model contract to be selected, depending on a number of parameters.
Kättesaadavaks on tehtud näidislepingud ja otsustamist abistav vahend, mis aitab valida kõige sobivama lepingu, arvestades paljusid parameetreid.
Before establishing new mechanisms to promote knowledge transfer (such as mobility or funding schemes), relevant stakeholder groups, including SMEs and large industry as well as public research organisations, are consulted.
Enne uute teadmussiirde hoogustamise vahendite (nagu mobiilsus- või rahastamiskavad) kehtestamist konsulteeritakse asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas VKEde ja suurettevõtjatega ning ka riiklike teadusorganisatsioonidega.
The pooling of resources between public research organisations at local or regional level is promoted where these do not have the critical mass of research spending to justify having their own knowledge transfer office or intellectual property manager.
Edendatakse riiklike teadusorganisatsioonide vahendite ühendamist kohalikul ja piirkonna tasandil, kui üksikutel teadusorganisatsioonidel ei ole uurimisvahendite kriitilist massi, mis võimaldaks neil iseseisvalt luua teadmussiirde osakonda või võtta tööle intellektuaalomandi haldaja.
Programmes supporting research spin-offs are launched, incorporating entrepreneurship training and featuring strong interaction of public research organisations with local incubators, financiers, business support agencies, etc.
Käivitatakse toetuskavasid teadusasutuse baasil teadusuuringutega tegelevate ettevõtete loomiseks; kavades nähakse ette ettevõtluskoolitus ja neid iseloomustavad riiklike teadusorganisatsioonide tugevad sidemed kohalike ettevõtlusinkubaatorite, rahastajate, ettevõtlust toetavate ametitega jne.
Government funding is made available to support knowledge transfer and business engagement at public research organisations, including through hiring experts.
Teadmussiirde toetamiseks ning ettevõtjate ja riiklike teadusorganisatsioonide vaheliste sidemete loomiseks, sealhulgas ekspertide palkamiseks, eraldatakse riigieelarve vahendeid.
Coherence in transnational cooperation
Ühtsus riikidevahelises koostöös
In order to promote transnational knowledge transfer and facilitate cooperation with parties from other countries, the owner of intellectual property from publicly funded research is defined by clear rules and this information, together with any funding conditions which may affect the transfer of knowledge, is made easily available.
Riikidevahelise teadmussiirde edendamiseks ja koostöö hõlbustamiseks teistes riikides asuvate osalistega on riiklikus teadusorganisatsioonis loodud intellektuaalomandi omanik määratletud selgete eeskirjadega ja kõnealune teave koos kõigi rahastamistingimustega, mis võivad teadmussiiret mõjutada, tehakse kergesti kättesaadavaks.
Institutional ownership — as opposed to the ‘professor's privilege’ regime — is considered the default legal regime for intellectual property ownership at public research organisations in most EU Member States.
Enamikus liikmesriikides peetakse riiklike teadusorganisatsioonide intellektuaalomandi kuuluvuse määramisel vaikimisi kehtivaks institutsioonilist omandiõigust, vastandina „professori eesõigusele”.
When signing international research cooperation agreements, the terms and conditions relating to projects funded under both countries' schemes provide all participants with similar rights, especially as regards access to intellectual property rights and related use restrictions.
Rahvusvahelise teaduskoostöö lepingute allakirjutamisel nähakse mõlema riigi rahastatavate projektide tingimustes ette kõigi osaliste jaoks ühesugused õigused, eriti seoses intellektuaalomandile juurdepääsuga ja kaasnevate kasutamispiirangutega.
Dissemination of knowledge
Teadmiste levitamine
Open access is implemented by public research funding bodies with regard to peer reviewed scientific publications resulting from publicly funded research.
Teadusuuringute riikliku rahastamise asutused rakendavad avatud juurdepääsu riiklike vahenditega valminud eelneva eksperthindamisega teaduslikele publikatsioonidele.
Open access to research data is promoted, in line with the OECD Principles and Guidelines for Access to Research Data from Public Funding, taking into account restrictions linked to commercial exploitation.
Kooskõlas OECD riiklikult rahastatavatele teadusuuringute andmetele juurdepääsu käsitlevate põhimõtete ja suunistega edendatakse avatud juurdepääsu teaduslikele andmetele, võttes arvesse ärilisest kasutamisest tingitud piiranguid.
Archival facilities for research results (such as Internet-based repositories) are developed with public funding in connection with open access policies.
Seoses avaliku juurdepääsu poliitikaga arendatakse riiklike vahenditega teadusuuringute tulemuste arhiveerimise võimalusi (nagu Interneti-põhised arhiivid).
Monitoring implementation
Rakendamise järelevalve
The necessary mechanisms are put in place to monitor and review progress made by national public research organisations in knowledge transfer activities, e.g. through annual reports of the individual public research organisations.
Luuakse vajalikud mehhanismid, et jälgida riiklike teadusorganisatsioonide teadmussiirde alast tegevust ja teha sellest kokkuvõtteid, kasutades selleks näiteks iga riikliku teadusorganisatsiooni aastaaruannete esitamist.
This information, together with best practices, is also made available to other Member States.
Kõnealune teave koos parimate tavadega tehakse kättesaadavaks ka teistele liikmesriikidele.
on risk reduction measures for the substances: cadmium, cadmium oxide
ohu vähendamise meetmete kohta kaadmiumi ja kaadmiumoksiidi puhul
(notified under document number C(2008) 2243)
(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2243 all)
Having regard to the Treaty establishing the European Community;
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
In the framework of Regulation (EEC) No 793/93 the following substances have been identified as priority substances for evaluation in accordance with Commission Regulation (EC) No 143/97 [2] of 27 January 1997 concerning the third list of priority substances as foreseen under Council Regulation (EEC) No 793/93;
Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames on järgmised ühendid loetud eritähelepanu vajavateks ühenditeks, mida tuleb hinnata vastavalt komisjoni 27. jaanuari 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 143/97 kemikaalide kolmanda erinimekirja kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93: [2]
cadmium,
kaadmium,
cadmium oxide.
kaadmiumoksiid.
The Member State designated as rapporteur pursuant to Regulations (EEC) No 793/93 and (EC) No 143/97 have completed the risk evaluation activities with regard to man and the environment for those substances in accordance with Commission Regulation (EC) No 1488/94 of 28 June 1994 laying down the principles for the assessment of risks to man and the environment of existing substances in accordance with Council Regulation (EEC) No 793/93 [3] and have suggested a strategy for limiting the risks.(2) The Scientific Committee on Toxicity, Ecotoxicity and the Environment (SCTEE) has been consulted and has issued opinions with respect to the risk evaluations carried out by the rapporteurs.
Määrustega (EMÜ) nr 793/93 ja (EÜ) nr 143/97 referendiks määratud liikmesriik on lõpetanud asjaomastest kemikaalidest inimesele ja keskkonnale tuleneva ohu hindamise vastavalt komisjoni 28. juuni 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 1488/94, milles kehtestatakse registreeritud kemikaalide poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava ohtlikkuse hindamise põhimõtted vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93, [3] ja on soovitanud strateegia ohu vähendamiseks.(2) Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteega (SCTEE) on konsulteeritud ja komitee on esitanud arvamuse referentide läbiviidud ohuhindamise kohta.
The opinions have been published on the website of the Scientific Committee.
Kõnealune arvamus on avaldatud teaduskomitee veebilehel.
The risk reduction measures recommended for workers should be considered within the framework of the legislation for workers protection, which is considered to provide an adequate framework to limit the risks of the relevant substances to the extent needed.
Üldise arvamuse kohaselt tagavad kehtivad töötajate kaitset käsitlevad õigusaktid piisava raamistiku kõnealuste ainete ohtliku mõju vähendamiseks vajalikul määral.
The risk reduction measures provided for in this recommendation are in accordance with the opinion of the Committee set up pursuant to Article 15(1) of Regulation (EEC) No 793/93,
Käesoleva soovitusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,
CADMIUM
KAADMIUM
(CAS No 7440-43-9; Einecs No 231-152-8)
(CASi nr 7440-43-9; Einecsi nr 231-152-8)
Risk reduction measures for workers (1) and the environment (2, 3 and 4)
Töötajaid (1) ja keskkonda (2, 3, 4) ähvardava ohu vähendamise meetmed
That employers using cadmium for the uses identified as a concern in the risk assessment should take note of any sector specific guidance developed at national level based on the practical non-binding guidance, as provided for in Article 12(2) of Council Directive 98/24/EC [5].
Ettevõtjad, kes kasutavad kaadmiumi otstarbeks, mida ohuhinnangus on nimetatud muret tekitavaks, peaksid arvestama kõiki kõnealuse sektori juhiseid, mis on riigi tasandil välja töötatud praktiliste mittekohustuslike suuniste põhjal vastavalt nõukogu direktiivi 98/24/EÜ [5] artikli 12 lõikele 2.
In accordance with Directive 2008/1/EC of the European Parliament and of the Council [6], Competent authorities in the Member States concerned should lay down conditions, emission limit values or equivalent parameters or technical measures regarding cadmium in the permits issued under Directive 2008/1/EC in order for installations to operate according to the best available techniques (hereinafter BAT) taking into account the technical characteristic of the installations concerned, their geographical location and the local environmental conditions.
Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peaksid esitama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/1/EÜ [6] alusel kaadmiumi kohta väljaantavates lubades tingimused, heite piirväärtused või samaväärsed parameetrid või tehnilised meetmed, et kõnealustes käitistes töötataks vastavalt parimale võimalikule tehnikale, võttes arvesse kõnealuste käitiste tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi.
Local emissions to the environment should, where necessary, be controlled by national rules to ensure that no risk for the environment is expected.
Kohalikke heiteid keskkonda tuleks vajadusel piirata riiklike eeskirjadega, millega tagatakse, et keskkonda ei ähvardaks oht.
All the information available including future data on soft water should be taken into account when setting Environmental Quality Standards (hereinafter EQS) within the framework of Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council [7].
Keskkonnakvaliteedi standardite kehtestamisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ [7] raames tuleks arvesse võtta kogu teavet, sealhulgas ka tulevasi andmeid pehme vee kohta.
CADMIUM OXIDE
KAADMIUMOKSIID
(CAS No 1306-19-0; Einecs No 215-146-2)
(CASI nr 1306-19-0; Einecsi nr 215-146-2)
Risk reduction measures for workers (5) and the environment (6, 7 and 8)
Töötajaid (5) ja keskkonda (6, 7, 8) ähvardava ohu vähendamise meetmed
That employers using cadmium oxide for the uses identified as a concern in the risk assessment should take note of any sector specific guidance developed at national level based on the practical non-binding guidance, as provided for in Article 12(2) of Council Directive 98/24/EC.
Ettevõtjad, kes kasutavad kaadmiumoksiidi otstarbeks, mida ohuhinnangus on nimetatud muret tekitavaks, peaksid arvestama kõiki kõnealuse sektori juhiseid, mis on riigi tasandil välja töötatud praktiliste mittekohustuslike suuniste põhjal vastavalt direktiivi 98/24/EÜ artikli 12 lõikele 2.
In accordance with Directive 2008/1/EC, competent authorities in the Member States concerned should lay down conditions, emission limit values or equivalent parameters or technical measures regarding cadmium in the permits issued under Directive 2008/1/EC in order for installations to operate according to BAT taking into account the technical characteristic of the installations concerned, their geographical location and the local environmental conditions.
Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peaksid esitama direktiivi 2008/1/EÜ alusel kaadmiumoksiidi kohta väljaantavates lubades tingimused, heite piirväärtused või samaväärsed parameetrid või tehnilised meetmed, et asjaomastes käitistes töötataks vastavalt parimale võimalikule tehnikale, võttes arvesse asjaomaste käitiste tehnilisi näitajaid, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi.
All the information available including future data on soft water should be taken into account when setting EQS within the framework of directive 2000/60/EC.
Keskkonnakvaliteedi standardite kehtestamisel direktiivi 2000/60/EÜ raames tuleks arvesse võtta kogu teavet, sealhulgas ka tulevasi andmeid pehme vee kohta.
OJ C 149, 14.6.2008, p. 6.
ELT C 149, 14.6.2008, lk 6.
Directive as last amended by Directive 2008/32/EC (OJ L 81, 20.3.2008, p. 60).
Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/32/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 60).
on risk reduction measures for the substances: benzyl butyl phthalate (BBP), 2-furaldehyde (furfural), perboric acid, sodium salt
ohu vähendamise meetmete kohta järgmiste ainete puhul: bensüülbutüülftalaat (BBP), 2-furaldehüüd (furfuraal), naatriumperboraat
(notified under document number C(2008) 2328)
(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2328 all)