natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Revenue
Müügitulu
Other income
Muud tulud
Changes in inventories of finished goods and work in progress
Valmistoodete ja lõpetamata toodangu varude muutused
Raw materials and consumables used
Kasutatud tooraine ja kaubad
Employee benefits expense
Töötajate hüvitiste kulu
Depreciation and amortisation expense
Amortisatsioonikulu
Total expenses
Kulud kokku
Profit before tax
Kasum enne tulumaksu
103 The second form of analysis is the ‘function of expense’ or ‘cost of sales’ method and classifies expenses according to their function as part of cost of sales or, for example, the costs of distribution or administrative activities.
103 Teine analüüsiviis on „kulude otstarbe” või „müüdud toodete maksumuse” meetod ja selles liigitatakse kulud nende otstarbe järgi müüdud toodete maksumusega seotud kuludeks või näiteks turustus- või halduskuludeks.
At a minimum, an entity discloses its cost of sales under this method separately from other expenses.
Selle meetodi kohaselt avalikustab (majandus)üksus vähemalt oma müüdud toodete maksumusega seotud kulud teistest kuludest eraldi.
This method can provide more relevant information to users than the classification of expenses by nature, but allocating costs to functions may require arbitrary allocations and involve considerable judgement.
See meetod võib kasutajatele anda asjakohasemat teavet kui olemuspõhine kululiigitusmeetod, kuid kulude jaotamine otstarbe järgi võib olla meelevaldne ja suurel määral hinnanguline.
An example of a classification using the function of expense method is as follows:
Näide otstarbepõhisest kululiigitusest:
Cost of sales
Müüdud toodete maksumus
Gross profit
Brutokasum
Distribution costs
Turustuskulud
104 An entity classifying expenses by function shall disclose additional information on the nature of expenses, including depreciation and amortisation expense and employee benefits expense.
104 Otstarbepõhist kululiigitusmeetodit kasutav (majandus)üksus avalikustab lisainformatsiooni kulude olemuse kohta, sealhulgas amortisatsioonikulu ja töötajate hüvitiste kulud.
105 The choice between the function of expense method and the nature of expense method depends on historical and industry factors and the nature of the entity.
105 Otstarbepõhise ja olemuspõhise kululiigitusmeetodi vahel tehtav valik sõltub ajaloolistest ja tootmisharuga seotud teguritest ning (majandus)üksuse olemusest.
Both methods provide an indication of those costs that might vary, directly or indirectly, with the level of sales or production of the entity.
Mõlemad meetodid toovad esile need kulud, mis võivad otseselt või kaudselt muutuda seoses (majandus)üksuse müügi- või tootmistasemega.
Because each method of presentation has merit for different types of entities, this Standard requires management to select the presentation that is reliable and more relevant.
Kuna mõlemal meetodil on erinevate (majandus)üksuse tüüpide puhul omad eelised, nõutakse käesoleva standardiga, et juhtkond valib asjakohase ja usaldusväärsema esitusviisi.
However, because information on the nature of expenses is useful in predicting future cash flows, additional disclosure is required when the function of expense classification is used.
Otstarbepõhist kululiigitust kasutades on siiski nõutav lisainformatsiooni avalikustamine kulude olemuse kohta, sest see on kasulik tulevaste rahavoogude prognoosimiseks.
In paragraph 104, ‘employee benefits’ has the same meaning as in IAS 19.
Paragrahvis 104 on „töötajate hüvitised” sama tähendusega nagu IAS 19-s.
Statement of changes in equity
Omakapitali muutuste aruanne
106 An entity shall present a statement of changes in equity showing in the statement:
106 (Majandus)üksus esitab omakapitali muutuste aruande, mis näitab:
total comprehensive income for the period, showing separately the total amounts attributable to owners of the parent and to minority interest;
aruandeperioodi koondkasum, näidates eraldi emaettevõtte omanikele ja vähemusosalusele kuuluvad kogusummad;
for each component of equity, the effects of retrospective application or retrospective restatement recognised in accordance with IAS 8;
iga omakapitali komponendi kohta tagasiulatuva rakendamise või tagasiulatuva korrigeerimise mõjud kooskõlas IAS 8-ga;
the amounts of transactions with owners in their capacity as owners, showing separately contributions by and distributions to owners; and
oma omanikeõigusi rakendavate omanikega sooritatud tehingute summad, näidates eraldi omanike poolt tehtud sissemaksed ja neile tehtud väljamaksed; ja
for each component of equity, a reconciliation between the carrying amount at the beginning and the end of the period, separately disclosing each change.
iga omakapitali komponendi bilansilise (jääk)maksumuse võrdlus perioodi alguses ja lõpus, näidates eraldi iga muutuse.
107 An entity shall present, either in the statement of changes in equity or in the notes, the amount of dividends recognised as distributions to owners during the period, and the related amount per share.
107 (Majandus)üksus avalikustab kas omakapitali muutuste aruandes või selle lisades dividendide summa, mis on aruandeperioodi jooksul kajastatud väljamaksetena omanikele, ning vastava summa ühe aktsia kohta.
108 In paragraph 106, the components of equity include, for example, each class of contributed equity, the accumulated balance of each class of other comprehensive income and retained earnings.
108 Paragrahvi 106 kohaselt sisaldavad omakapitali komponendid näiteks igat liiki sissemakstud omakapitali, igat liiki muu koondkasumi akumuleerunud jääki ja jaotamata kasumit.
109 Changes in an entity’s equity between the beginning and the end of the reporting period reflect the increase or decrease in its net assets during the period.
109 Muutused (majandus)üksuse omakapitalis aruandeperioodi alguse ja lõpu vahel peegeldavad netovarade suurenemist või vähenemist aruandeperioodi jooksul.
Except for changes resulting from transactions with owners in their capacity as owners (such as equity contributions, reacquisitions of the entity’s own equity instruments and dividends) and transaction costs directly related to such transactions, the overall change in equity during a period represents the total amount of income and expense, including gains and losses, generated by the entity’s activities during that period.
Välja arvatud muutused, mis tulenevad tehingutest oma omanikuõigusi rakendavate omanikega (nagu näiteks omakapitali sissemaksed, (majandus)üksuse omakapitaliinstrumentide tagasiostmine ja dividendid) ja selliste tehingutega otseselt seotud kulutustest, peegeldab omakapitali kogumuutus (majandus)üksuse antud perioodi tegevusest tulenevaid tulusid ja kulusid.
110 IAS 8 requires retrospective adjustments to effect changes in accounting policies, to the extent practicable, except when the transition provisions in another IFRS require otherwise.
110 IAS 8-s nõutakse tagasiulatuvaid arvestusmeetodite muutuste mõjuga seotud korrigeerimisi määral, mil see on teostatav, välja arvatud juhul, kui üleminekusätted mõnes teises IFRSis nõuavad teisiti.
IAS 8 also requires restatements to correct errors to be made retrospectively, to the extent practicable.
Samuti nõutakse IAS 8-s, et korrigeerimised vigade parandamiseks tehtaks tagasiulatuvalt määral, mil see on teostatav.
Retrospective adjustments and retrospective restatements are not changes in equity but they are adjustments to the opening balance of retained earnings, except when an IFRS requires retrospective adjustment of another component of equity.
Tagasiulatuvad muudatused ja tagasiulatuvad korrigeerimised ei ole omakapitali muutused, vaid jaotamata kasumi algsaldo korrigeerimised, välja arvatud juhul, kui mõnes rahvusvahelises finantsaruandlusstandardis nõutakse mõne muu omakapitali komponendi tagasiulatuvat korrigeerimist.
Paragraph 106(b) requires disclosure in the statement of changes in equity of the total adjustment to each component of equity resulting from changes in accounting policies and, separately, from corrections of errors.
Paragrahvi 106 punktis b nõutakse omakapitali muutuste aruandes iga omakapitali komponendi osas tehtud kogukorrigeerimise avalikustamist, kajastades eraldi arvestusmeetodite muutustest ja vigade korrigeerimisest tulenevad summad.
These adjustments are disclosed for each prior period and the beginning of the period.
Need korrigeerimised avalikustatakse iga eelnenud perioodi kohta ja perioodi alguse seisuga.
Statement of cash flows
Rahavoogude aruanne
111 Cash flow information provides users of financial statements with a basis to assess the ability of the entity to generate cash and cash equivalents and the needs of the entity to utilise those cash flows.
111 Rahavoogude informatsioon annab finantsaruannete kasutajatele aluse hinnata (majandus)üksuse võimet genereerida raha ja raha ekvivalente ja selle (majandus)üksuse vajadust neid rahavooge kasutada.
IAS 7 sets out requirements for the presentation and disclosure of cash flow information.
IAS 7-s sätestatakse rahavoogude informatsiooni esitusviisi ja avalikustamise nõuded.
Notes
Lisad
112 The notes shall:
112 Lisad:
present information about the basis of preparation of the financial statements and the specific accounting policies used in accordance with paragraphs 117–124;
esitavad informatsiooni finantsaruannete koostamise aluse ja konkreetsete arvestusmeetodite kohta kooskõlas paragrahvidega 117–124;
disclose the information required by IFRSs that is not presented elsewhere in the financial statements; and
avalikustavad IFRSidega nõutud informatsiooni, mida ei ole esitatud mujal finantsaruannetes; ja
provide information that is not presented elsewhere in the financial statements, but is relevant to an understanding of any of them.
annavad informatsiooni, mida ei ole kusagil mujal finantsaruannetes esitatud, kuid mis on oluline nende mõistmiseks.
113 An entity shall, as far as practicable, present notes in a systematic manner.
113 (Majandus)üksus esitab, niivõrd kui see on teostatav, lisad süstemaatiliselt.
An entity shall cross-reference each item in the statements of financial position and of comprehensive income, in the separate income statement (if presented), and in the statements of changes in equity and of cash flows to any related information in the notes.
(Majandus)üksus viitab iga finantsseisundi ja koondkasumi aruannetes, eraldiseisvas kasumiaruandes (kui see on esitatud) ja omakapitali muutuste aruandes ning rahavoogude aruandes esitatud kirje vastavale lisades sisalduvale informatsioonile.
114 An entity normally presents notes in the following order, to assist users to understand the financial statements and to compare them with financial statements of other entities:
114 (Majandus)üksus esitab lisad tavaliselt alljärgnevalt toodud järjekorras, mis aitab kasutajatel finantsaruandeid paremini mõista ja neid teiste (majandus)üksuste finantsaruannetega võrrelda:
statement of compliance with IFRSs (see paragraph 16);
kinnitus aruannete IFRSidele vastavuse kohta (vt paragrahv 16);
summary of significant accounting policies applied (see paragraph 117);
kokkuvõte olulistest rakendatud arvestusmeetoditest (vt paragrahv 117);
supporting information for items presented in the statements of financial position and of comprehensive income, in the separate income statement (if presented), and in the statements of changes in equity and of cash flows, in the order in which each statement and each line item is presented; and
toetav informatsioon finantsseisundi ja koondkasumi aruandes, eraldiseisvas kasumiaruandes (kui see on esitatud), omakapitali muutuste aruandes ja rahavoogude aruandes esitatud objektide kohta nende aruannete ja kirjete esitamise järjekorras; ja
other disclosures, including:
muu avalikustatav informatsioon, sealhulgas:
contingent liabilities (see IAS 37) and unrecognised contractual commitments, and
tingimuslikud kohustised (vt IAS 37) ja finantsseisundi aruandes kajastamata lepingulised siduvad tulevikukohustused; ja
non-financial disclosures, e.g. the entity’s financial risk management objectives and policies (see IFRS 7).
mittefinantsinformatsioon, näiteks (majandus)üksuse finantsriskide juhtimise eesmärgid ja poliitikad (vt IFRS 7).
115 In some circumstances, it may be necessary or desirable to vary the order of specific items within the notes.
115 Mõnes olukorras võib osutuda vajalikuks või soovitavaks muuta objektide järjestust lisades.
For example, an entity may combine information on changes in fair value recognised in profit or loss with information on maturities of financial instruments, although the former disclosures relate to the statement of comprehensive income or separate income statement (if presented) and the latter relate to the statement of financial position.
Näiteks võib (majandus)üksus kajastada informatsiooni finantsinstrumentide kasumis või kahjumis kajastatud õiglaste väärtuste muutuste kohta koos nende lunastustähtaegu käsitletavate andmetega, kuigi esimesed on seotud koondkasumi aruande või eraldiseisva kasumiaruandega (kui see on esitatud) ja viimased finantsseisundi aruandega.
Nevertheless, an entity retains a systematic structure for the notes as far as practicable.
Siiski peab (majandus)üksus säilitama lisade süstemaatilise struktuuri niivõrd, kuivõrd see on teostatav.
116 An entity may present notes providing information about the basis of preparation of the financial statements and specific accounting policies as a separate section of the financial statements.
116 (Majandus)üksus võib esitada lisad, mis annavad informatsiooni finantsaruannete koostamise aluste ja konkreetsete arvestusmeetodite kohta finantsaruannete eraldi osana.
Disclosure of accounting policies
Arvestusmeetodite avalikustamine
117 An entity shall disclose in the summary of significant accounting policies:
117 (Majandus)üksus avalikustab kokkuvõtte olulistest arvestusmeetoditest:
the measurement basis (or bases) used in preparing the financial statements, and
finantsaruannete koostamisel kasutatud mõõtmisalus (või -alused); ja
the other accounting policies used that are relevant to an understanding of the financial statements.
muud kasutatud arvestusmeetodid, mis on olulised finantsaruannete mõistmiseks.
118 It is important for an entity to inform users of the measurement basis or bases used in the financial statements (for example, historical cost, current cost, net realisable value, fair value or recoverable amount) because the basis on which an entity prepares the financial statements significantly affects users’ analysis.
118 On oluline, et (majandus)üksus teavitab kasutajaid finantsaruannetes kasutatud mõõtmisalusest või -alustest (näiteks soetusmaksumus, hetkemaksumus, neto realiseerimisväärtus, õiglane väärtus või kaetav väärtus), kuna finantsaruande koostamise alus mõjutab oluliselt nende analüüsi.
When an entity uses more than one measurement basis in the financial statements, for example when particular classes of assets are revalued, it is sufficient to provide an indication of the categories of assets and liabilities to which each measurement basis is applied.
Kui (majandus)üksus kasutab finantsaruandes mitut mõõtmisalust, näiteks kui teatud varaliike kajastatakse ümberhinnatud väärtustes, piisab nende varade ja kohustiste liikide välja toomisest, mille suhtes üht või teist mõõtmisalust rakendatakse.
119 In deciding whether a particular accounting policy should be disclosed, management considers whether disclosure would assist users in understanding how transactions, other events and conditions are reflected in reported financial performance and financial position.
119 Otsustades selle üle, kas konkreetne arvestusmeetod tuleks avalikustada, kaalub juhtkond, kas see avalikustamine aitaks finantsaruannete kasutajatel mõista, kuidas tehingud, muud sündmused ja tingimused kajastuvad (majandus)üksuse finantstulemustes ja finantsseisundis.
Disclosure of particular accounting policies is especially useful to users when those policies are selected from alternatives allowed in IFRSs.
Konkreetsete arvestusmeetodite avalikustamine on kasutajaile eriti kasulik, kui need meetodid on valitud IFRSides lubatud alternatiivide hulgast.
An example is disclosure of whether a venturer recognises its interest in a jointly controlled entity using proportionate consolidation or the equity method (see IAS 31 Interests in Joint Ventures).
Üheks näiteks on informatsiooni avalikustamine selle kohta, kas ühisettevõtja kajastab oma osalust ühiselt kontrollitud (majandus)üksuses kasutades proportsionaalset konsolideerimist või kapitaliosaluse meetodit (vt IAS 31 Osalemine ühisettevõtmistes).
Some IFRSs specifically require disclosure of particular accounting policies, including choices made by management between different policies they allow.
Mõnedes IFRSides nõutakse spetsiifiliselt teatud arvestusmeetodite avalikustamist, kaasa arvatud juhtkonnapoolsed valikud erinevate lubatud meetodite vahel.
For example, IAS 16 requires disclosure of the measurement bases used for classes of property, plant and equipment.
Näiteks nõutakse IAS 16-s materiaalsete põhivarade liikide mõõtmisaluste avalikustamist.
120 Each entity considers the nature of its operations and the policies that the users of its financial statements would expect to be disclosed for that type of entity.
120 Iga (majandus)üksus otsustab oma äritegevusest lähtudes, milliste arvestusmeetodite avalikustamist võiksid tema finantsaruannete kasutajad eeldada sellist tüüpi (majandus)üksuse puhul.
For example, users would expect an entity subject to income taxes to disclose its accounting policies for income taxes, including those applicable to deferred tax liabilities and assets.
Näiteks eeldavad finantsaruannete kasutajad tulumaksuga maksustatavate (majandus)üksuste puhul, et need avalikustavad arvestusmeetodid tulumaksu, kaasa arvatud edasilükkunud tulumaksukohustise ja –vara, kajastamise kohta.
When an entity has significant foreign operations or transactions in foreign currencies, users would expect disclosure of accounting policies for the recognition of foreign exchange gains and losses.
Kui (majandus)üksusel on olulisi välismaiseid äriüksusi või tehinguid välisvaluutas, eeldavad finantsaruannete kasutajad valuutakursi muutustest tekkinud kasumi ja kahjumi kajastamise arvestusmeetodite avalikustamist.
121 An accounting policy may be significant because of the nature of the entity’s operations even if amounts for current and prior periods are not material.
121 Arvestusmeetod võib olla oluline (majandus)üksuse äritegevuse olemusest tulenevalt isegi siis, kui käesoleva perioodi ja eelnevate perioodide summad ei ole olulised.
It is also appropriate to disclose each significant accounting policy that is not specifically required by IFRSs but the entity selects and applies in accordance with IAS 8.
Samuti on asjakohane avalikustada kõik olulised arvestusmeetodid, mis ei ole IFRSide poolt spetsiifiliselt nõutud, aga mida (majandus)üksus on valinud ja rakendanud vastavalt IAS 8-le.
122 An entity shall disclose, in the summary of significant accounting policies or other notes, the judgements, apart from those involving estimations (see paragraph 125), that management has made in the process of applying the entity’s accounting policies and that have the most significant effect on the amounts recognised in the financial statements.
122 (Majandus)üksus avalikustab lisaks hinnanguid sisaldavatele otsustele (vt paragrahv 125) oluliste arvestusmeetodite kokkuvõttes või muudes lisades arvestusmeetodite rakendamisel tehtud juhtkonnapoolsed otsused, mis omavad kõige olulisemat mõju finantsaruannetes kajastatud summadele.
123 In the process of applying the entity’s accounting policies, management makes various judgements, apart from those involving estimations, that can significantly affect the amounts it recognises in the financial statements.
123 Arvestusmeetodite rakendamisel teeb juhtkond lisaks hinnanguid sisaldavatele otsustele mitmesuguseid otsuseid, mis võivad oluliselt mõjutada tema poolt finantsaruannetes kajastatud summasid.
For example, management makes judgements in determining:
Näiteks teeb juhtkond otsuseid, et määrata:
whether financial assets are held-to-maturity investments;
kas finantsvarad on lunastustähtajani hoitavad investeeringud;
when substantially all the significant risks and rewards of ownership of financial assets and lease assets are transferred to other entities;
millal kantakse sisuliselt kõik finantsvarade ja renditavate varade omamisega seotud olulised riskid ja hüved üle teistele (majandus)üksustele;
whether, in substance, particular sales of goods are financing arrangements and therefore do not give rise to revenue; and
kas teatud kaupade müügid on sisult finantseerimiskokkulepped, mistõttu nad ei tekita müügitulu; ja
whether the substance of the relationship between the entity and a special purpose entity indicates that the entity controls the special purpose entity.
kas (majandus)üksuse ja eriotstarbelise (majandus)üksuse vahelise suhte olemus viitab sellele, et (majandus)üksus kontrollib eriotstarbelist (majandus)üksust.
124 Some of the disclosures made in accordance with paragraph 122 are required by other IFRSs.
124 Osa kooskõlas paragrahviga 122 avalikustatud informatsioonist on nõutud teiste IFRSidega.
For example, IAS 27 requires an entity to disclose the reasons why the entity’s ownership interest does not constitute control, in respect of an investee that is not a subsidiary even though more than half of its voting or potential voting power is owned directly or indirectly through subsidiaries.
Näiteks nõutakse IAS 27-s, et (majandus)üksus avalikustaks põhjused, miks (majandus)üksuse osalusega ei kaasne kontrolli investeerimisobjekti üle, mis ei ole tütarettevõte, kuigi (majandus)üksus omab otseselt või kaudselt läbi tütarettevõtete enam kui poolt investeerimisobjekti hääleõigusest või potentsiaalsest hääleõigusest.
IAS 40 Investment Property requires disclosure of the criteria developed by the entity to distinguish investment property from owner-occupied property and from property held for sale in the ordinary course of business, when classification of the property is difficult.
IAS 40-s Kinnisvarainvesteeringud nõutakse, et avalikustataks (majandus)üksuses välja töötatud kriteeriumid, mille alusel tehakse vahet kinnisvarainvesteeringute ja omaniku poolt kasutatava kinnisvara või tavapärase majandustegevuse käigus müügiks hoitava kinnisvara vahel.
Sources of estimation uncertainty
Peamised hindamisebakindluse allikad
125 An entity shall disclose information about the assumptions it makes about the future, and other major sources of estimation uncertainty at the end of the reporting period, that have a significant risk of resulting in a material adjustment to the carrying amounts of assets and liabilities within the next financial year.
125 (Majandus)üksus avalikustab lisades informatsiooni tulevikku puudutavate eelduste ja muude peamiste hindamisebakindluse allikate kohta aruandeperioodi lõpus, millega kaasnev oluline risk võib põhjustada olulisi varade ja kohustiste bilansiliste (jääk)maksumuste korrigeerimisi järgmisel majandusaastal.
In respect of those assets and liabilities, the notes shall include details of:
Nende varade ja kohustiste suhtes sisaldavad lisad andmeid alljärgneva kohta:
their nature, and
nende olemus; ja
their carrying amount as at the end of the reporting period.
nende bilansiline (jääk)maksumus aruandeperioodi lõpus
126 Determining the carrying amounts of some assets and liabilities requires estimation of the effects of uncertain future events on those assets and liabilities at the end of the reporting period.
126 Mõnede varade ja kohustiste bilansiliste (jääk)maksumuste määramine nõuab hinnanguid ebakindlate tulevikusündmuste mõjude kohta nendele varadele ja kohustistele aruandeperioodi lõpus.