natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is because the effects of the EU ETS are not part of the reference system for the definition of State aid.
Selle põhjenduseks toob ta asjaolu, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mõju ei ole riigiabi kindlaksmääramise võrdlussüsteemi osa.
Anyway, even if the Commission were to include EU ETS in the reference system, not all activities which generate emissions and a corresponding obligation to surrender emission allowances pursuant to the EU ETS would be covered by the proposed CO2 tax relief [27].
Isegi kui komisjon lülitaks võrdlussüsteemi ka ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, ei hõlmaks kavandatav CO2 maksu soodustus kõiki heitkoguseid tootvaid valdkondi ja asjaomast kohustust pidada kinni ELi heitkogustega kauplemise süsteemis sätestatud kvootidest [27].
That would deviate from the general logic claimed by Denmark and the relief would therefore not be fully in keeping with the logic of the system.
See kalduks Taani osutatud loogikast kõrvale ja seega ei oleks maksusoodustust võimalik vaid süsteemi loogikaga põhjendada.
The Commission therefore does not find that the selectivity of the proposed exemption was justified by the nature and logic of the tax system.
Seepärast komisjon ei leia, et kavandatava maksuvabastuse valikulisust saab põhjendada maksusüsteemi olemuse ja loogikaga.
Classifying the notified measure as State aid is in line with established Commission practice, under which exemptions or reductions from environmental taxes normally are regarded as State aid.
Teatatud meetme klassifitseerimine riigiabina on kooskõlas komisjoni üldise tavaga, mille kohaselt loetakse keskkonnamaksudest vabastamine või selle vähendamine üldjuhul riigiabiks.
In particular, the Commission considered as State aid schemes where CO2 tax reductions were introduced for companies covered by the EU ETS [28].
Eelkõige käsitles komisjon riigiabina selliseid kavasid, millega vabastati CO2 maksust need äriühingud, kes olid hõlmatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga [28].
The Commission, thus, concludes that the notified measure constitutes State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Seepärast leiab komisjon, et teatatud meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
Since the decision to open the formal investigation procedure was taken, new Community Guidelines on State aid for Environmental Protection [3] OJ C 82, 1.4.2008, p. 1.
Pärast ametliku uurimismenetluse algatamise otsust võeti vastu keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad uued ühenduse suunised [3] ELT C 82, 1.4.2008, lk 1.
(EAG 2008) have been adopted.
(edaspidi: „2008. aasta suunised”).
According to point 204 of the EAG 2008, the Commission will apply the new guidelines to all notified aid measures in respect of which it is called upon to take a decision after the guidelines are published, even where the schemes were notified prior to their publication.
Vastavalt kõnealuste suuniste punktile 204 kohaldab komisjon uusi suuniseid kõikide teatatud abimeetmete suhtes, mille kohta ta peab tegema otsuse pärast seda, kui suunised on avaldatud, isegi kui abikavadest on teatatud enne suuniste avaldamist.
However, point 68 of the EAG 2008 states that, at the time of the drafting of the guidelines, the Commission had not gathered sufficient experience in assessing the compatibility of reductions of environmental taxes where the companies in question participate in tradable permit schemes and it was, therefore, at the time of the adoption of the EAG 2008, too early to provide general guidance thereon.
aasta suuniste punktis 68 on siiski märgitud, et suuniste koostamise ajal ei olnud komisjonil piisavalt kogemusi keskkonnamaksude vähendamiste kokkusobivuse hindamisel selliste äriühingute puhul, kes osalevad kaubeldavate lubade süsteemis. Seega oli 2008. aasta suuniste vastuvõtmise ajal veel liiga vara asjaomaseid üldiseid juhiseid anda.
In this case, there are criteria for assessing reductions of and exemptions from energy taxes and it would be inconsistent not at least to take inspiration from these, in particular when assessing whether the aid is necessary and proportionate.
Käesoleva juhtumi puhul on kriteeriumid energiamaksude vähendamise ja nendest vabastamise hindamiseks olemas, mispärast oleks ebaloogiline neid arvesse mitte võtta. Eriti tuleks kõnealustest kriteeriumidest lähtuda abi vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel.
First, when assessing the compliance of State aid with the EC Treaty, the Commission has to consider the positive impact of the aid measure in question in reaching an objective of common interest (for example, a higher level of environmental protection) against its potentially negative side effects on trade and competition.
Riigiabimeetme EÜ asutamislepinguga kokkusobivuse hindamisel peab komisjon esmalt arvesse võtma kõnealuse meetme positiivset mõju ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisel (nt keskkonnakaitse kõrgem tase) ja selle võimalikke kõrvalmõjusid kaubandusele ja konkurentsile.
In this case, it is difficult to establish whether there is an environmental benefit from introducing the proposed scheme.
Praeguse juhtumi puhul on keeruline kindlaks määrata, kas kavandatav abikava aitaks parandada keskkonnakaitse taset.
While the objectives of the EU ETS and the CO2 tax are to achieve a higher level of environmental protection, the objective of the tax relief per se is to relieve companies of a tax burden.
ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja CO2 maksu eesmärk on kõrgema keskkonnakaitse taseme saavutamine; maksusoodustuse eesmärk iseenesest on aga kergendada äriühingute maksukoormust.
The effect of the proposed measure is, thus, that the beneficiaries obtain a competitive advantage which in itself cannot be considered to be an objective of common interest.
Seega on kavandatava meetme mõju järgmine: abisaajad saavad konkurentsieelise, mis iseenesest ei ole ühist huvi pakkuv eesmärk.
This does, however, not exclude that there can be a direct environmental benefit stemming from the fact that the reduction enables the introduction or maintenance of higher tax levels than the Community minima for other undertakings [29].
Siiski ei välista see positiivset mõju otsesele keskkonnakaitse tasemele, mis võib tuleneda asjaolust, et maksu vähendamine võimaldab kõrgemate maksumäärade kehtestamist või säilitamist võrreldes teiste ettevõtjate jaoks kehtestatud ühenduse madalaima maksustamistasemega [29].
Second, point 152 of the EAG 2008 states that in order to be approved under Article 87 of the EC Treaty, reductions and exemptions from harmonised taxes must be compatible with the relevant Community legislation.
Teiseks on 2008. aasta suuniste punktis 152 märgitud, et abimeetme heakskiitmiseks EÜ asutamislepingu artikli 87 alusel peavad ühtlustatud maksude vähendamised ja nende suhtes tehtavad erandid olema kokkusobivad asjaomaste ühenduse õigusaktidega.
The requirement of respect of tax directives was also confirmed in case-law by the judgment of the Court of First Instance of 27 September 2001 in Case T-184/97, BP Chemicals v Commission [30].
Lisaks kinnitab maksudirektiivide järgimise nõuet kohtupraktika, vt Esimese Astme Kohtu 27. septembri 2001. aasta otsus kohtuasjas T-184/97, BP Chemicals vs. komisjon [30].
In cases like this, which concerns a relief from the CO2 tax, this means primarily respect of the Energy Taxation Directive.
Juhtumite puhul, kus on tegemist CO2 maksu soodustusega, tuleb eelkõige järgida energia maksustamise direktiivi.
According to that directive, the tax levels have to respect a certain Community minimum level for each energy product and electricity.
Osutatud direktiivi kohaselt tuleb maksumäärad kehtestada selliselt, et need sisaldaksid iga energiatoote ja elektri puhul asjaomaseid ühenduse madalaimaid maksustamistasemeid.
The minimum levels are specified in Annex I of the directive.
Madalaimad maksustamistasemed on esitatud direktiivi I lisas.
As mentioned above, according to Article 4(2) of the Energy Taxation Directive, the minimum levels can be reached by adding all charges levied in respect of all indirect taxes (except for VAT) calculated directly or indirectly on the quantity of energy products and electricity at the time of consumption.
Nagu eespool mainitud, hõlmab „madalaim maksustamistase” vastavalt energia maksustamise direktiivi artikli 4 lõikele 2 kõiki kinnipeetavaid kaudseid makse (välja arvatud käibemaks), mis arvestatakse otse või kaudselt energiatoodete ja elektrienergia koguse alusel tarbimisse lubamise ajal.
According to Article 17(4) of the same directive, businesses that benefit from a level of taxation below the Community minima shall enter into agreements, tradable permit schemes or equivalent arrangements leading to the achievement of environmental objectives broadly equivalent to what would have been achieved if the Community minima would have been observed.
Sama direktiivi artikli 17 lõike 4 kohaselt peavad ettevõtted, kes kasutavad ühenduse miinimumist madalamat maksustamistaset, sõlmima lepingu või rakendama kaubeldavate lubade süsteemi või muud samalaadset korraldust, mis on mõeldud keskkonnakaitse eesmärkide saavutamiseks, mille toime on laias laastus samaväärne sellega, mis oleks saavutatud tavalisi ühenduse alammäärasid järgides.
In its decision to open the formal investigation procedure, the Commission invited Denmark to submit further information to support its claim that the EU ETS has a broadly equivalent effect to the tax.
Otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta kutsus komisjon Taanit esitama täiendavat teavet, mis toetaks Taani väidet, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemil on laias laastus sama toime, mis maksulgi.
Denmark has not submitted additional information on that issue.
Taani ei ole kõnealuse küsimuse kohta täiendavat teavet esitanud.
Given the price level of the EU ETS allowances in comparison with the Community minimum levels, it can nevertheless not be excluded that the effects of the EU ETS are broadly equivalent to what would have been achieved under the CO2 tax [31].
Võttes arvesse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kvootide hinnataset võrreldes ühenduse madalaima maksustamistasemega, ei saa siiski välistada, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemil on laias laastus sama toime, mis oleks saavutatud CO2 maksuga [31].
Denmark has referred to the Green Paper on market-based instruments for environment and related policy purposes [32], which the Commission presented as a starting point for the revision of the Energy Taxation Directive [33].
Taani on viidanud rohelisele raamatule „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades,” [32] mida komisjon esitles energia maksustamise direktiivi läbivaatamise lähtepunktina [33].
In this context, it should be noted that the Green Paper is a reflection document inviting a debate on the options of a policy before the preparation of proposals, i.e. it is not a binding act.
Sellega seoses tuleb märkida, et roheline raamat on dokument, milles enne ettepanekute koostamist kutsutakse üles pidama arutelusid võimalike poliitikavalikute üle, st roheline raamat ei ole siduv õigusakt.
In the Green paper, the Commission acknowledges the fact that the EU ETS and the Energy Taxation Directive, at least to some extent, target the same objective and states that overlaps should be avoided.
Rohelises raamatus tunnistab komisjon, et vähemalt teataval määral teenivad ELi heitkogustega kauplemise süsteem ja energia maksustamise direktiiv sama eesmärki ja märgib, et kattumisi tuleks vältida.
With respect to energy taxation, that paper also raises the issue of multiple objectives behind energy taxation and suggests a split of energy taxation into a CO2 component and an energy-related component.
Seoses energia maksustamisega tõstatatakse selles ka küsimus energia maksustamise taga olevate eri eesmärkide kohta ja tehakse ettepanek energia maksustamine jagada CO2 osaks ja energiaga seotud osaks.
Logically, the CO2 component should not apply to installations under the EU ETS.
Loogikast lähtuvalt ei tuleks CO2 osa kohaldada ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud käitiste suhtes.
Given that, in Denmark, the companies under the EU ETS are already exempted from the energy tax, they would pay no tax at all on the energy consumed in their production processes if the proposed measure was approved.
Võttes arvesse asjaolu, et Taanis on ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud äriühingud juba praegu energiamaksust vabastatud, ei peaks nad üldse tootmisprotsessis tarbitud energialt maksu maksma, kui kõnealune meede kiidetakse heaks.
Therefore, the Commission does not find that the measure proposed by Denmark is in line with the ideas of the abovementioned Green Paper.
Seepärast ei leia komisjon, et Taani kavandatav meede on kooskõlas eespool osutatud rohelise raamatu mõttega.
If the relevant Community legislation were complied with, the principle behind the State aid rules on reductions of and exemptions from environmental taxes is to accept situations where the Community tax levels are respected, while taking a stricter approach in situations where the beneficiaries would be below the level playing field set by the minimum levels.
Asjaomaste ühenduse õigusaktide lähema vaatlemise põhjal võib tõdeda, et keskkonnamaksude vähendamist ja nendest vabastamist käsitlevate riigiabi eeskirjade tagamõte on aktsepteerida selliseid olukordi, kus ühenduse maksumääradest peetakse kinni. Rangemat lähenemist kasutatakse seejuures olukordades, kus abisaajatele ei ole võrdsed võimalused madalaima maksustamistaseme vormis kättesaadavad.
This means that tax reliefs where the Community minima are respected can be approved without further analysis, while, on the contrary, tax reliefs going below these minima are regarded to be particularly distortive and the Commission therefore analyses in detail the necessity and proportionality of such aid.
See tähendab, et maksusoodustusi, mille puhul peetakse kinni ühenduse madalaimast maksustamistasemest, võib täiendava analüüsita heaks kiita. Kui aga maksusoodustused jäävad kõnealusest madalaimast maksustamisest allapoole, peetakse neid eriti moonutavateks ja komisjon teeb sellistel juhtudel üksikasjaliku analüüsi taolise abi vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta.
For this analysis, the Commission relies on information received from the Member States.
Sellise analüüsi puhul lähtud komisjon liikmesriikidelt saadud andmetest.
As regards the necessity of the aid, the Commission should according to point 158 of the EAG 2008 assess (1) whether the choice of beneficiaries is based on objective and transparent criteria, (2) whether there is a substantial increase in production costs and, if so, (3) whether this increase can be passed on to consumers without leading to important sales reductions (this can be proven by estimates of product price elasticity, lost sales and/or reduced profits for the companies or sectors concerned).
Seoses abi vajalikkusega peab komisjon 2008. aasta suuniste punkti 158 kohaselt hindama 1) kas abisaajate valik põhineb objektiivsetel ja läbipaistvatel kriteeriumidel, 2) kas tootmiskulud on oluliselt suurenenud, ning kui jah, 3) kas sellist suurenemist saab tarbijatele üle kanda, ilma et müük selle tagajärjel märkimisväärselt väheneks (seda saab tõendada toote hinnapaindlikkuse hinnanguga, samuti asjaomaste äriühingute/sektorite müügi vähenemise ja/või kahanenud kasumiga).
In the case at hand, the beneficiaries are indeed selected on the basis of objective and transparent criteria, namely the participation in the EU ETS.
Praegusel juhul on abisaajad tõepoolest valitud objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide ehk nende osalemise alusel ELi heitkogustega kauplemise süsteemis.
As regards the second criteria, at least for the time being, all concerned companies are energy-intensive within the meaning of Article 17(1) of the Energy Taxation Directive, so these criteria can be presumed to be fulfilled.
Teise kriteeriumi puhul tuleb märkida, et vähemalt praegu on kõik asjaomased ettevõtjad energia maksustamise direktiivi artikli 17 lõike 1 tähenduses energiamahukad ettevõtjad. Seega võib eeldada, et ka teine kriteerium on täidetud.
Information on decreasing turnovers and/or market shares of the concerned beneficiaries would have been valuable indications that the measure is necessary.
Teave asjaomaste abisaajate käibe ja/või turuosade vähenemise kohta oleks olnud väga väärtuslik ja kinnitanud meetme vajalikkust.
However, Denmark has not submitted that information.
Kahjuks Taani sellist teavet ei esitanud.
Instead, Denmark has submitted a list of all beneficiaries specifying their CO2 emissions for 2005, 2006 and 2007.
Taani saatis selle asemel loetelu abisaajatest, tuues ära nende CO2 heitkogused 2005., 2006. ja 2007. aasta kohta.
Some of them have decreased their emissions during the three-year period, while others instead have increased emissions during that period.
Mõned neist on kolme aasta jookusul heitkoguseid vähendanud, teised aga neid kõnealusel ajavahemikul suurendanud.
The largest beneficiaries would be in the cement industry (where the tax base is approx. 2,8 million tonnes CO2 emissions per year), in the sugar industry (0,2 million tonnes per year) and in the oil refineries (0,1 million tonnes per year).
Suurimad abisaajad on tsemenditööstus (kus maksustamisbaas on ligikaudu 2,8 miljonit tonni CO2 heitkoguste kohta aastas), suhkrutööstus (0,2 miljonit tonni aastas) ja naftatöötlemistehased (0,1 miljonit tonni aastas).
Denmark has, thus, not proven that the fact that the two systems have been applicable in parallel has led to a substantial increase in production costs which cannot be passed on to the consumers without important sales reductions.
Seega ei ole Taani tõestanud, et kahe paralleelselt kohaldatud süsteemi tulemusena suurenesid oluliselt tootmiskulud, mida ei saa tarbijatele üle kanda, ilma et müük selle tagajärjel märkimisväärselt väheneks.
The Commission can, therefore, not conclude that the proposed scheme is necessary.
Seepärast ei ole komisjonil võimalik järeldada, et kavandatav abikava on vajalik.
With respect to the question of proportionality, each beneficiary must according to point 159 of the EAG 2008 fulfil one of the following criteria: (1) It must pay a proportion of the national tax which is broadly equivalent to the environmental performance of each individual beneficiary compared to the performance related to the best performing technique within the EEA.
Seoses proportsionaalsuse küsimusega peab iga abisaaja vastavalt 2008. aasta suuniste punktile 159 täitma ühe järgmistest kriteeriumidest: 1) iga üksik abisaaja maksab sellise osa riiklikust maksust, mis üldjoontes vastab iga üksiku abisaaja tegevuse keskkonnamõjule võrreldes tegevusega, mille puhul kasutatakse Euroopa Majanduspiirkonnas parimaid tulemusi saavutanud tehnikat.
The beneficiaries can benefit at most from a reduction corresponding to the increase in production costs from the tax, using the best performing technique and which cannot be passed on to customers; (2) it must pay at least 20 % of the national tax unless a lower rate can be justified; or (3) it can enter into agreements with the Member State whereby they commit themselves to achieve environmental objectives with the same effect as what would be achieved under points 1 or 2 or if the Community minima were applied.
Parimaid tulemusi saavutanud tehnikat kasutavad abisaajad saavad kõige rohkem kasu vähendamisest, mis vastab maksust tulenevale tootmiskulude suurenemisele, mida ei saa tarbijatele üle kanda; 2) abisaaja maksab vähemalt 20 % riiklikust maksust, välja arvatud juhul, kui madalam määr on õigustatud; või 3) abisaaja võib sõlmida liikmesriigiga kokkuleppeid, võttes endale kohustuseks keskkonnaeesmärkide täitmise, mille toime oleks üldjoontes sama kui punkti 1 või 2 kohase ühenduse madalaima maksustamistaseme kohaldamise korral.
In the case at hand, the Danish authorities have replied that they do not have the information on best performing technique and this is anyway not a requirement under the proposed measure.
Seoses käesoleva juhtumiga on Taani ametiasutused vastanud, et neil puudub teave parimaid tulemusi saavutanud tehnika kohta, samuti ei ole see tingimuseks kavandatava meetme puhul.
The second criterion is not fulfilled and paying 20 % of the national tax would in their case anyway lead to a tax rate which is far above the Community minima.
Teine kriteerium ei ole täidetud ja 20 % riikliku maksu maksmine viiks sellise maksumäära kujunemiseni, mis ületaks tunduvalt ühenduse madalaima maksustamistaseme.
As regards the third criterion, some of the beneficiaries already have voluntary agreements under which they are allowed to pay a rate lower than the Community minima.
Kolmanda kriteeriumi puhul tuleb märkida, et mõni abisaaja on juba sõlminud vabatahtlikke kokkuleppeid, mille kohaselt on neil lubatud kasutada määra, mis jääb ühenduse madalaimast maksustamistasemest allapoole.
The idea under this measure would be to replace such agreements with the EU ETS.
Seoses käesoleva meetmega oleks mõistlik taolised kokkulepped asendada ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga.
The EU ETS is in place independently of the proposed tax measure and, therefore, there is no additional effort required by Denmark in return for the proposed tax relief.
ELi heitkogustega kauplemise süsteem eksisteerib kavandatavast maksumeetmest sõltumata. Vastutasuks kavandatavale maksusoodustusele ei pea Taani seega täiendavaid jõupingutusi tegema.
In its decision to open the formal investigation procedure, the Commission invited Denmark to submit information on mechanisms that might be envisaged by the Danish authorities in order to ensure that exemptions would be granted only to those individual companies who have net costs from the EU ETS participation, and only covered these net costs.
Otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta kutsus komisjon Taanit üles esitama teavet mehhanismi kohta, mille Taani ametiasutused on ette näinud selle tagamiseks, et maksuvabastus antakse vaid nendele äriühingutele, kellele on ELi heitkogustega kauplemise süsteemis osalemisest tekkinud puhaskulud ja et kõnealust vabastust kasutatakse vaid osutatud puhaskulude katmiseks.
Such information could have given an indication whether the aid is proportionate, although the environmental logic of such an approach could be questioned, since companies that had to buy emission permits because they did not reduce their pollution would be favoured.
Kõnealune teave oleks osutanud sellele, kas abi on proportsionaalne, kuigi sellise lähenemise keskkonnaloogika oleks võimalik küsimärgi alla seada, sest eelistatakse äriühinguid, kes olid kohustatud saastelubasid ostma, kuna nad ei vähendanud heitkoguseid.
In any event, the Danish authorities have neither demonstrated nor guaranteed that the exemptions would be limited to companies who have paid for emission allowances [34].
Igal juhul ei ole Taani ametiasutused näidanud ega taganud, et maksuvabastused piirduksid vaid nende äriühingutega, kes saastekvootide eest on maksnud [34].
Consequently, it has not been proven by the Danish authorities that the proposed aid is proportionate.
Seega ei ole Taani ametiasutused tõestanud, et kavandatav abi on proportsionaalne.
As regards distortion of competition, companies in Denmark which are not covered by the EU ETS, as well as companies in other Member States, either respect the level playing field set by the Community minima or comply with the rules specified in the EAG 2008.
Seoses konkurentsi moonutamisega tuleb märkida, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata Taani äriühingud, samuti teiste liikmesriikide äriühingud, peavad kinni kas ühenduse madalaima maksustamistasemega tagatud võrdsetest võimalustest või juhinduvad 2008. aasta suuniste eeskirjadest.
Therefore, the proposed exemption would increase competitiveness for EU ETS companies operating in Denmark and would, thus, unnecessarily distort competition with companies in other Member States.
Seega suurendaks kavandatav maksuvabastus ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud Taanis tegutsevate äriühingute konkurentsivõimet ja võib seega põhjustada ebavajaliku konkurentsimoonutuse võrreldes teiste liikmesriikide äriühingutega.