natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In that judgment (paragraph 86), the Court stated that ‘for the application of Article 87 EC, it is irrelevant that the situation of the presumed beneficiary of the measure is better or worse in comparison with the situation under the law as it previously stood, or has not altered over time. The only question to be determined is whether, under a particular statutory scheme, a State measure is such as to favour “certain undertakings or the production of certain goods” within the meaning of Article 87(1) EC in comparison with other undertakings which are in a legal and factual situation that is comparable in the light of the objective pursued by the measure in question’.
Kõnealuse otsuse punktis 86 sedastas Esimese Astme Kohus, et „EÜ artikli 87 kohaldamisel ei ole vahet, kas võrreldes varasema õigusliku olukorraga on eeldatava abisaaja olukord paranenud, halvenenud või jäänud hoopis samaks. Välja tuleb selgitada üksnes see, kas konkreetses õiguslikus raamistikus soodustab asjaomane meede „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist” EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses teiste ettevõtjatega võrreldes, kes on asjaomase meetmega taotletava eesmärgi osas võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras”.
on the basis of the political agreement reached by the Council and the Commission at the Ecofin Council on 19 March 2003, derogations from a general [tax] system or differences within it that were justified by the nature or general characteristics of the tax system did not constitute State aid.
poliitilise kokkuleppe järgi, millele nõukogu ja komisjon jõudsid 19. märtsil 2003 kokkukutsutud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus, ei kujuta üldisest [maksu]süsteemist tehtavad erandid või selles esinevad erinevused, mida õigustab maksusüsteemi olemus või selle üldised omadused, endast riigiabi.
Furthermore, in Italy the exemptions were consistent with the Italian tax system because they were applicable to all products grown in glasshouses and because the quantities of fuel exempted from excise duties were apportioned on the basis of the activity carried out,
Lisaks sellele olid Itaalia maksuvabastused Itaalia maksusüsteemiga kooskõlas, sest neid kohaldati kõigi kasvuhoonetes kasvatatud saaduste puhul ja aktsiisist vabastatud kütusekogused määrati tegevuse järgi;
the decision to which the Italian authorities referred (see recital 52 above) concluded that State aid existed but could be approved on the basis of the derogation under Article 87(3)(c) of the Treaty.
Itaalia ametiasutuste osutatud otsuses (vt põhjendus 52) järeldati, et tegemist oli riigiabiga, kuid selle võis heaks kiita asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandi põhjal.
However, this derogation cannot be used to demonstrate that there are no State aid elements in the scheme under examination (this consideration also applies to the Italian authorities’ argument illustrated in recital 53 above),
Nimetatud erandit ei saa siiski kasutada selleks, et tõendada, et vaatlusaluses kavas ei ole riigiabi elemente (see kehtib ka põhjenduses 53 käsitletud Itaalia ametiasutuste väite kohta);
the data referred to in recital 54 above are not complete (14 regions out of 20) and there is nothing to say that they are representative: it is not actually possible to deduce whether the regions for which the data were supplied are the regions in which glasshouse growing is most widespread.
põhjenduses 54 esitatud andmed ei ole täielikud (14 maakonda 21st) ja miski ei osuta sellele, et need on representatiivsed: tegelikult ei ole võimalik järeldada, kas maakonnad, mille kohta andmed esitati, on need maakonnad, kus katmikaiandus on kõige rohkem levinud.
Moreover, the data concerning consumption in the agricultural sector indicate instead that diesel is a significant agricultural input.
Pealegi näitavad põllumajandussektori tarbimist käsitlevad andmed, et diislikütus on oluline põllumajanduslik sisend.
Article 2(2) of Directive 92/81/EEC states that ‘mineral oils other than those for which a level of duty is specified in the rates Directive 92/82/EEC shall be subject to excise duty if intended for use, offered for sale or used as heating fuel or motor fuel. The rate of duty to be charged shall be fixed, according to use, at the rate for the equivalent heating fuel or motor fuel’.
Direktiivi 92/81/EMÜ artikli 2 lõikes 2 on sätestatud, et „mineraalõlid, mille aktsiisimäär ei ole kindlaks määratud aktsiisimäärade direktiiviga 92/82/EMÜ, maksustatakse aktsiisiga juhul, kui need on mõeldud kasutamiseks katlakütuse või mootorikütusena või kui neid müüakse või kasutatakse katlakütuse või mootorikütusena. Aktsiisimäär määratakse vastavalt kasutusele kindlaks samaväärse katlakütuse või mootorikütuse aktsiisimäära järgi”.
the Italian authorities considered that, regardless of their level, excise duty exemptions on fuels did not constitute State aid but rather tax measures justified by the nature of the system of which they were part.
Itaalia ametiasutused leidsid, et aktsiisivabastused ei ole oma ulatusest hoolimata riigiabi, vaid maksumeetmed, mida õigustab neid hõlmava maksusüsteemi olemus.
However, they did not supply any information in support of this argument;
Nad ei esitanud selle väite toetuseks siiski mingit teavet;
the Italian authorities further argued that the excise duty exemption did not distort competition, inasmuch as nursery growers were free to avail themselves of the exemption by practising greenhouse growing.
Itaalia ametiasutused väitsid veel, et aktsiisivabastus ei moonuta konkurentsi, sest kõigil aiapidajatel on võimalik taimi kasvuhoones kasvatada ja maksuvabastust kasutada.
This argument appears doubtful, inasmuch as the exemption was aimed not at encouraging a changeover to glasshouse growing, but rather to provide greenhouse growers who were already in business with relief from a financial burden linked to exercise of their activity;
See väide näib kahtlane, sest maksuvabastuse eesmärk ei olnud soodustada üleminekut kultuuride viljelemisele kasvuhoonetes, vaid leevendada juba tegutsevate katmikaiandusega tegelevate ettevõtjate finantskoormust, mis on seotud nende tegevusega;
again as regards the issue of distortion of competition, the Italian authorities asserted that, according to the official data available to them, the total exemption granted to glasshouse growers did not distort competition.
lisaks väitsid Itaalia ametiasutused konkurentsi moonutamise küsimuse kohta, et neile kättesaadavate ametlike andmete kohaselt ei moonuta katmikaiandusega tegelevate ettevõtjate suhtes kohaldatud täielik maksuvabastus konkurentsi.
In the Commission’s view, it is unclear how the Italian authorities can make such an argument since, in their reply sent by telex to the Commission on 10 June 2004 (see recital 14 above), they stated that they could not supply precise data on the sums that glasshouse growers could save as a result of the total exemption;
Komisjoni arvates ei ole selge, kuidas Itaalia ametiasutused saavad seda väita, kuna nende vastuses, mille nad saatsid komisjonile teleksi teel 10. juunil 2004 (vt põhjendus 14), märkisid nad, et nad ei saa esitada täpseid andmeid summade kohta, mida katmikaiandusega tegelevad ettevõtjad võivad täieliku maksuvabastuse tõttu säästa;
the expression ‘without prejudice to other Community provisions’ in Article 15(1) of Directive 2003/96/EC could not be interpreted in such a way as to render Articles 87 and 88 of the Treaty applicable to every measure reducing excise duties or creating an exemption therefrom and that, if the Community legislature had wished to make every measure adjusting excise duties subject to compliance with Articles 87 and 88 of the Treaty, it would have expressed this wish by inserting a reference to them in accordance with the fundamental rule of statutory construction that ‘lex ubi voluit dixit’ [‘that which the law intends, it states’].
direktiivi 2003/96/EÜ artikli 15 lõikes 1 sätestatud sõnu „ilma et see piiraks muude ühenduse sätete kohaldamist” ei saa tõlgendada nii, et asutamislepingu artikleid 87 ja 88 tuleb kohaldada iga meetme suhtes, millega vähendatakse aktsiisi või kehtestatakse aktsiisivabastus, ja kui ühenduse seadusandja oleks soovinud nõuda, et iga aktsiisi muutev meede peab olema kooskõlas asutamislepingu artiklitega 87 ja 88, oleks ta selle soovi väljendamiseks lisanud neile viite vastavalt õiguse tõlgendamise põhireeglile lex ubi voluit dixit („mida seadus mõtleb, seda ta ka ütleb”).
Moreover, in any other Community act, the legislature’s wish for given measures to be subject to the rules on State aid was expressed clearly and not through a generic wording such as ‘without prejudice to other Community provisions’.
Pealegi väljendatakse seadusandja soovi, et meetme suhtes kohaldataks riigiabieeskirju, igas teises ühenduse õigusaktis selgelt, mitte ei kasutata üldist sõnastust, nagu „ilma et see piiraks muude ühenduse sätete kohaldamist”.
In addition, clear and explicit wording was all the more necessary insofar as stating that a measure ‘constituted State aid’ or ‘did not constitute State aid’ had a significant impact on the nature, arrangements and duration of implementation of the measure;
Lisaks sellele oli selge ja üheselt mõistetav sõnastus vajalik seda enam, et sellel, kas meede „kujutab endast riigiabi” või „ei kujuta endast riigiabi”, on oluline mõju meetme olemusele, korraldusele ja selle rakendamise kestusele;
adjustments to excise duties by Member States did not constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
liikmesriikide aktsiisimuudatused ei ole riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
The conclusions of the Ecofin Council of 19 March 2003, according to which derogations from a general tax system or differences within it that were justified by the nature or general characteristics of the tax system did not constitute State aid, were a decisive factor confirming the primacy of the powers of the Community’s financial authorities.
19. märtsi 2003. aasta majandus- ja rahandusministrite nõukogu järeldus, mille kohaselt ei kujuta üldisest maksusüsteemist tehtud erandid ega selles esinevad erinevused, mida õigustab maksusüsteemi olemus või selle üldised omadused, endast riigiabi, oli otsustav tegur, mis kinnitab ühenduse finantsasutuste pädevuse ülimuslikkust.
Accordingly, they would send information on the nature or general characteristics of the system to those financial authorities as soon as the latter requested them to do so;
Sellest tulenevalt saadavad nad süsteemi olemust või üldisi omadusi käsitleva teabe kõnealustele finantsasutustele kohe, kui viimased seda nõuavad;
On the basis of this information, the Commission decided to open a new non-notified aid dossier (ref. NN 71/04), so as to examine the compatibility of this additional exemption with the common market.
Nimetatud teabe põhjal otsustas komisjon avada uue teatamata abi toimiku (NN 71/04), et uurida täiendava maksuvabastuse kokkusobivust ühisturuga.
It informed the Italian authorities of this by letter dated 4 November 2004.
Ta teavitas Itaalia ametiasutusi sellest 4. novembri 2004. aasta kirjaga.
In the absence of a reply for the Italian authorities, the Commission sent them a reminder by fax dated 15 October 2008.
Kuna Itaalia ametiasutused vastust ei saatnud, saatis komisjon neile 15. oktoobri 2008. aasta faksiga meeldetuletuse.
This stated that, if it did not receive a reply within the new deadline of one month, it reserved the right to propose to the College of Commissioners that an information injunction be sent pursuant to Article 10(3) of Regulation (EC) No 659/1999.
Selles seisis, et kui ta ei saa vastust uue, ühe kuu pikkuse tähtaja jooksul, on tal õigus teha komisjoni volinike kolleegiumile ettepanek saata vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõikele 3 teabe esitamise korraldus.
In addition, in the present case, the conditions referred to in recital 93 above are not relevant, since the aid does not concern new taxes (the excise duties existed prior to the period to which the two procedures refer: by way of example, Article 24(3) of Law No 388 of 23 December 2000, which introduced the total exemption from excise duty for the period between 1 January and 30 June 2001, refers to Law No 662/1996 which concerned excise duties and, in turn, referred back to Legislative Decree No 504/1995 laying down the Consolidated Text of Legislative Provisions on Taxes on Production and Consumption). In this connection, the Commission notes that the Italian authorities have not challenged the fact that the duties in question are an ‘existing tax’.
Lisaks sellele ei ole eespool punktis 93 viidatud tingimused käesoleval juhul asjakohased, sest abi ei ole seotud uute maksudega (aktsiis oli olemas enne menetlustega hõlmatud ajavahemikku: näiteks 23. detsembri 2000. aasta seaduse nr 388 (millega kehtestati täielik aktsiisivabastus ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2001) artikli 24 lõikes 3 on viidatud seadusele nr 662/1996, mis käsitleb aktsiise ja kus omakorda on viidatud seadusandlikule dekreedile nr 504/1995, millega kehtestatakse tootmis- ja tarbimismakse käsitlevate õigusnormide konsolideeritud redaktsioon.) Sellega seoses märgib komisjon, et Itaalia ametiasutused ei ole vaidlustanud asjaolu, et kõnealune aktsiis on olemasolev maks.
With regard, in particular, to the question of the competitive situation, the data in the tables set out in recitals 42 and 46 above do not contain any comparative information.
Põhjendustes 42 ja 46 esitatud tabelites esitatud andmed ei paku võrreldavat teavet konkurentsiolukorra kohta.
Therefore, they do not make it possible to identify any deterioration whatsoever in the competitive situation of Italian glasshouse growing undertakings.
Seetõttu ei võimalda need tuvastada katmikaiandusega tegelevate Itaalia ettevõtjate konkurentsiolukorra halvenemist.
In this context, the Commission does not consider tax reductions not exceeding EUR 3000 to be State aid provided that, when they were granted, they complied with Regulation (EC) No 1860/2004.
Selles kontekstis ei pea komisjon kuni 3000 euro suurusi maksuvähendusi riigiabiks, kui need vastasid kohaldamise ajal määrusele (EÜ) nr 1860/2004.
The same applies to tax reductions not exceeding EUR 7500 provided that, when they were granted, they complied with Regulation (EC) No 1535/2007,
Sama kehtib kuni 7500 euro suuruste maksuvähenduste kohta, kui need vastasid kohaldamise ajal määrusele (EÜ) nr 1535/2007,
concerning the reform of the method by which the RATP pension scheme is financed (State aid C 42/07 (ex N 428/06)) which France is planning to implement in respect of RATP
mis käsitleb RATPi pensionisüsteemi rahastamise reformi (riigiabi C 42/07 (ex N 428/06)), mida Prantsusmaa kavatseb RATPi suhtes rakendada
(only the French text is authentic)
(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)
Having called on interested parties to submit their observations pursuant to the provisions [1] cited above and having regard to their observations,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud artiklitele [1] ja võttes neid märkusi arvesse
By letter of 29 June 2006, France notified the Commission of the reform of the method by which the RATP pension scheme is financed.
29. juuni 2006. aasta kirjaga teavitas Prantsusmaa komisjoni RATP pensionisüsteemi rahastamise reformist.
It provided the Commission with additional information by letters dated 29 September 2006, 15 December 2006 and 4 April 2007.
29. septembri 2006. aasta, 15. detsembri 2006. aasta ja 4. aprilli 2007. aasta kirjadega esitas Prantsusmaa komisjonile lisateavet.
By letter of 10 October 2007, the Commission informed France of its decision to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty in respect of the measure notified (hereinafter ‘the decision to initiate the procedure’).
10. oktoobri 2007. aasta kirjas teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada teatatud meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”).
The decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union on 15 January 2008 [2].
Menetluse algatamise otsus avaldati 15. jaanuaril 2008Euroopa Liidu Teatajas [2].
The French authorities sent their observations by letter dated 22 January 2008.
Prantsusmaa ametiasutused esitasid oma märkused 22. jaanuaril 2008.
On 19 February 2008, the Commission received observations from one interested party.
Komisjon sai 19. veebruaril 2008 ühe huvitatud isiku märkused.
It forwarded those observations to France, giving it the opportunity to comment on them and received France's comments by letter dated 3 April 2008.
Komisjon edastas need märkused Prantsusmaale, andes võimaluse märkusi kommenteerida, ning sai Prantsusmaa kommentaarid 3. aprilli 2008. aasta kirjaga.
On 23 April 2008, the French authorities informed the Commission that in the autumn of 2007, the French Government had embarked on the reform of special public-sector pension schemes, and in particular the pension scheme for RATP staff.
23. aprilli 2008. aasta kirjaga teavitasid Prantsusmaa ametiasutused komisjoni asjaolust, et Prantsusmaa valitsus oli algatanud 2007. aasta sügisel avalik-õiguslike äriühingute eripensionisüsteemide ning eelkõige RATPi töötajate pensionisüsteemi reformi.
On 6 January 2009, the Commission asked the French authorities for additional information and received a reply from them by letter dated 3 March 2009.
Komisjon soovis 6. jaanuari 2009. aasta kirjaga Prantsusmaa ametiasutustelt lisateavet, mis esitati komisjonile 3. märtsi 2009. aasta kirjaga.
DESCRIPTION OF THE BENEFICIARY
ABISAAJA KIRJELDUS
The Régie Autonome des Transports Parisiens (the Paris public transport operator, or ‘RATP’) is a French public enterprise which is wholly owned by the French State.
Régie Autonome des Transports Parisiens (edaspidi „RATP”) on täielikult Prantsuse riigile kuuluv avalik-õiguslik äriühing.
It was established by Law No 48-506 of 21 March 1948 on the reorganisation and coordination of passenger transport in the Paris region [3], its aim being to ‘operate the public passenger transport networks and lines for which it has been assigned responsibility’ [4].
RATP loodi 21. märtsi 1948. aasta seadusega nr 48–506, [3] milles käsitletakse reisijateveo ümberkorraldamist ja koordineerimist Pariisi piirkonnas, ning selle tegevusala on „avaliku reisijateveo võrkude ja liinide käitamine” [4].
Under this Law, RATP's activities are limited to public transport in the Paris region.
RATPi tegevus ühistranspordi valdkonnas on seaduse kohaselt piiratud Pariisi piirkonnaga.
Under Article 7 of Law No 48-506 of 21 March 1948, RATP is responsible for operating the public transport networks in the City of Paris and the Department of Seine and the lines in Seine-et-Oise and Seine-et-Marne previously granted or leased to the Compagnie du chemin de fer métropolitain or the Société des transports en commun de la région parisienne.
21. märtsi 1948. aasta seaduse nr 48–506 artikli 7 alusel on RATPi tegevusalaks määratud „Pariisi linna ja Seine’i departemangu ühistranspordi võrkude ning Seine-et-Oise’i ja Seine-et-Marne’i liinide käitamine, mis varem olid loovutatud või renditud ettevõtjatele Compagnie du chemin de fer métropolitain või Société des transports en commun de la région parisienne”.
This was confirmed by Order No 59-151 of 7 January 1959.
Selline korraldus kinnitati uuesti eespool osutatud 7. jaanuari 1959. aasta määrusega nr 59–151.
However, RATP is able, via its subsidiaries, to provide services outside of the Ile-de-France region [5].
RATP saab oma tütarettevõtjate kaudu pakkuda teenuseid siiski ka väljaspool Ile-de-France’i piirkonda [5].
The RATP subsidiaries, which are formed as limited companies, are currently grouped into three main sectors, which employ approximately 2050 people, 170 of whom are seconded by head office:
Aktsiaseltsidena loodud RATPi tütarettevõtjad on tänapäeval jagatud kolme suurde rühma, kus töötab ligikaudu 2050 inimest, kellest 170 on lähetanud emaettevõtja:
The Transport sector, managed by RATP Développement SA, whose turnover in 2005 was EUR 57 million, including EUR 4,7 million abroad and EUR 3,1 million in the French regions (i.e. outside of Ile-de-France).
rühm Transport, mida juhib aktsiaselts RATP Développement ning mille konsolideeritud käive oli 2005. eelarveaastal 57 miljonit eurot, millest 4,7 miljonit eurot oli rahvusvaheline ja 3,1 miljonit eurot piirkondlik käive (Prantsusmaal väljaspool Ile-de-France’i piirkonda);
The Engineering sector, managed by RATP International SA, whose consolidated turnover in 2005 was EUR 86 million; nearly 80 % of its activity took place abroad, with most of the remaining activity taking place outside Ile-de-France. The Space Utilisation sector, essentially comprising subsidiaries responsible for property development (on RATP-managed premises), the promotion of sales outlets in Metro stations and telecommunication activities.
rühm Ingénierie, mida juhib aktsiaselts RATP International ning mille konsolideeritud käive moodustas 2005. eelarveaastal 86 miljonit eurot; rühma tegevus on peaaegu 80 % ulatuses rahvusvaheline ning ülejäänud, Prantsusmaaga seotud osa toimub peamiselt väljaspool Ile-de-France’i piirkonda;
The consolidated turnover in 2005 for this sector was EUR 33 million (only in Ile-de-France).
rühm Valorisation des espaces, mis ühendab peamiselt kinnisvaraarenduse (RATPi hallatavatel aladel), metroojaamades äripindade arendamise ja telekommunikatsiooniga tegelevaid tütarettevõtjaid ning mille konsolideeritud käive moodustas 2005. aastal 33 miljonit eurot ainult Ile-de-France’i piirkonnas.
The RATP group employs a total of approximately 46050 people, 44000 of whom are employed by the RATP as staff in posts governed by service regulations, with the remaining 2050 people employed in RATP subsidiaries.
RATPi kontsernis töötab kokku ligikaudu 46050 inimest, kellest 44000 töötab RATPis personalieeskirjadega hõlmatud töötajatena ning ülejäänud – ehk 2050 inimest – töötavad RATPi tütarettevõtjates.
The working conditions of staff in posts governed by service regulations are established on a regulatory basis in the RATP staff regulations [6].
Personalieeskirjadega hõlmatud töötajate töötingimused on kindlaks määratud RATPi töötajate personalieeskirjadega [6].
However, working conditions for the 2050 people employed by RATP subsidiaries are established on the basis of collective agreements, and therefore the RATP staff regulations do not apply to them.
RATPi tütarettevõtjates töötava 2050 inimese puhul on töötingimused seevastu kindlaks määratud kollektiivlepingutega ning seetõttu RATPi töötajate personalieeskirju nende suhtes ei kohaldata.
DESCRIPTION OF THE PUBLIC TRANSPORT MARKET IN THE ILE-DE-FRANCE REGION
ILE-DE-FRANCE’I PIIRKONNA ÜHISTRANSPORDITURU KIRJELDUS
The Ile-de-France public transport market is currently not open to competition.
Praegu ei ole Ile-de-France’i piirkonna ühistransporditurg konkurentsile avatud.
Licences to operate public transport lines have been allocated on the basis of the procedure provided for in Decree No 59-157 of 7 January 1959 on the organisation of passenger transport in the Ile-de-France region [7], which divided the public transport market in Ile-de-France between RATP and many private operators which were present in the region at the time.
Pärast Ile-de-France’i piirkonna reisijateveo korraldust käsitleva 7. jaanuari 1959. aasta dekreediga nr 59–157 [7] ette nähtud menetlust anti välja ühistranspordiliinide käitamise litsentsid, millega jagati ühistransporditurg Ile-de-France’i piirkonnas RATPi ja suure arvu väikeste eraettevõtjate vahel, kes olid tol ajal Ile-de-France’i piirkonnas pikka aega tegutsenud.
In addition to RATP, approximately 100 companies provide public transport services in Ile-de-France.
Peale RATPi osutab Ile-de-France’i piirkonnas ühistransporditeenuseid sadakond ettevõtjat.