natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to demonstrate that the funds collected are substantially stable over time, Italy points out that the standard deviation divided by the average of the deposit balances, which is a measure of the volatility of the deposit with the Treasury, diminished from 8 % in 2002 to 5 % in 2005; that the weight in average total deposits of the stable component in the deposits, which Italy defines for any one year as the minimum amount of deposits in that year, rose over the same period from 83,8 % to 89,5 %; and that the weight in average total deposits of the volatile component, defined as the difference between the average deposits and the minimum deposits in the particular year, fell over the same period from 16,2 % to 10,5 %.
Kogutud rahaliste vahendite stabiilsuse näitamiseks rõhutas Itaalia, et standardhälve jagatuna hoiustejäägi keskmisega, millega hinnatakse riigikassas hoiustatud hoiuste volatiilsust, vähenes 8 %-lt 2002. aastal 5 %-ni 2005. aastal. Samuti rõhutas Itaalia, et koguhoiuste keskmine osakaal hoiuste stabiilses komponendis, mida Itaalia määrab kindlaks iga aasta kohta vastava aasta hoiuste miinimumsummana, tõusis samal ajavahemikul 83,8 %-lt 89,5 %-le ning koguhoiuste keskmine osakaal hoiuste volatiilses komponendis, mida määratakse kindlaks keskmiste ja miinimumhoiuste vahe järgi vastaval aastal, langes samal ajavahemikul 16,2 %-lt 10,5 %-le.
Italy has sent the Commission the conclusions of models of two kinds: PI’s internal statistical models, and a model elaborated by PI in collaboration with the consultant […], which is aimed at identifying the prudential trend of funds collected in postal current accounts.
Itaalia on saatnud komisjonile järeldused kahte liiki mudelite kohta: PI-sisesed statistilised mudelid ning PI ja konsultandi […] koostöös välja töötatud mudel, mille eesmärk on tuvastada konservatiivsed arengud seoses postiteenistuse arveldusarvetele kogutud rahaliste vahenditega.
In order to define mechanisms for the management of interest risk, the banking supervision authorities themselves recommend the use of models aimed at quantifying the prudential trends of the funds collected and the behavioural lifetime of funds collected in current accounts [32].
Selleks et määrata kindlaks intressimäära riski haldamise mehhanismid, on panga järelevalveasutus soovitanud kasutada mudelit, mis on kavandatud kogutud rahaliste vahendite konservatiivsete arengute ulatuse ning arveldusarvetele kogutud rahaliste vahendite käitumusliku eluea kindlaksmääramiseks. [32]
The internal models are based on an analysis of the daily deviation of the amounts of funds collected as compared with the averages, without referring to probability scenarios, but simply analysing the historical trends in the volume of current accounts.
Sisemudelid põhinevad kogutud rahaliste vahendite summade igapäevaste kõrvalekallete analüüsil võrreldes keskmisega, osutamata võimalikele stsenaariumidele, vaid lihtsalt analüüsides varasemaid suundumusi arveldusarvete mahus.
These models show that the daily series for the deposit with the Treasury has registered an upward trend since the launch of the retail current account (which now accounts for 75 % of the total funds collected in postal current accounts).
Need mudelid näitavad, et riigikassas hoiustatud hoiuste päevajadad on liikunud tõusvas suunas alates jaemüügi arveldusarve käivitamisest (mis praegu moodustab postiteenistuse arveldusarvetele kogutud rahalistest vahenditest kokku 75 %).
The minimum level in a year (i.e. the stable component in the deposits) also displays an upward trend, and represents 90 % of average total deposits (from 85 % in 2002 to 92 % in 2006).
Miinimumtase aasta jooksul (st hoiuste stabiilne komponent) näitab samuti tõusvat suundumust ning moodustab koguhoiuste keskmistest 90 % (see tõusis 85 %-lt 2002. aastal 92 %-le 2006. aastal.
Likewise, the internal models confirm that there is a volatile component in the deposits, defined as the difference between the average level in the year concerned and the minimum or stable component in that year, which in recent years has accounted for only about 10 % of the balance.
Samuti kinnitavad sisemudelid, et hoiustes esineb volatiilne komponent, mis on kindlaks määratud asjaomase aasta keskmise taseme ja sama aasta miinimum- või stabiilse komponendi vahega, mis viimastel aastatel on moodustanud üksnes 10 % jäägist.
The […] model, which Italy considers to be very conservative, shows that the ‘behavioural lifetime’ (durata comportamentale) of the total number of postal current accounts is different from the lifetime of a single postal current account.
[…] mudelist, mida Itaalia peab väga konservatiivseks, nähtub, et postiteenistuse arveldusarvete koguarvu käitumuslik eluiga (durata comportamentale) erineb postiteenistuse üksiku arveldusarve omast.
Some customers may indeed decide to close their account from one day to the next, but the effect on the overall funds collected by PI is marginal, because the number of customers’ current accounts is high, the average deposit on these accounts is low, and new deposits arrive to replace the deposits withdrawn.
Mõni klient võib tõesti otsustada oma arve ühel päeval sulgeda, aga selle mõju PI kogutud rahalistele koguvahenditele on väike, sest klientide arveldusarvete arv on suur, keskmine hoius arveldusarvetel väike ja uued hoiused asendavad väljavõetud hoiuseid.
The type of prudential model developed by […] is used by several Italian banks for the active management of liquidity, in order to determine the behavioural lifetime of their current accounts, and then to reflect this behavioural lifetime in a corresponding investment portfolio that takes account of their requirements in terms of asset-liability management (ALM).
[…] arendatud konservatiivset mudelit kasutavad mitmed Itaalia pangad likviidsuse aktiivseks haldamiseks, et kindlaks määrata oma arveldusarvete käitumuslik eluiga ning seejärel kajastada seda vastavas väärpaberite portfellis, kus võetakse neid nõudeid arvesse seoses varade ja kohustuste juhtimisega (ALM).
This model has been used by PI in order to identify the behavioural lifetime of the funds collected in postal current accounts (retail customers [33] both in the period 2005-2006, when PI was obliged to deposit the funds collected in postal current accounts with the Treasury (passive fund management), and in the period from 1 January 2007, when PI began to invest the funds collected from private customers in euro area government bonds (active fund management).
Seda mudelit on PI kasutanud, et määrata kindlaks postiteenistuse arveldusarvetele (kliendid jaemüügi tasandil) [33] kogutud rahaliste vahendite käitumuslikku eluiga nii 2005.–2006. aasta kohta, kui PI oli kohustatud hoiustama postiteenistuse arveldusarvetele kogutud rahalisi vahendeid riigikassas (rahaliste vahendite passiivne haldamine), kui ka 1. jaanuarist 2007 alanud ajavahemiku kohta, kui PI alustas eraklientidelt kogutud rahaliste vahendite investeerimist europiirkonna riikide võlakirjadesse (rahaliste vahendite aktiivne haldamine).
Passive fund management
Passiivne fondihaldus
According to Italy, in the specific context of passive management of PI’s liquidity, the […] model defines the criteria for identifying the behavioural lifetime of the funds collected in postal current accounts.
Itaalia sõnul määrab […] mudel PI likviidsuse passiivse haldamise konkreetses kontekstis kindlaks postiteenistuse arveldusarvetele kogutud rahaliste vahendite käitumusliku eluea määramise kriteeriumid.
The model seeks to quantify the lifetime of the stable and volatile components of the deposits identified by the internal models, on the basis of an analysis of the historical volatility of postal current accounts and on the probable behaviour of the account holders.
Mudeliga püütakse kindlaks määrata sisemudeliga tuvastatud hoiuste stabiilsete ja volatiilsete komponentide eluea ulatust postiteenistuse arveldusarvete varasema volatiilsuse ja kontoomanike tõenäolise käitumise analüüside põhjal.
In one variant of the model (namely the ‘value at risk’ or ‘VaR’ model, using a 10-year cut-off point), it indicates that approximately two thirds [34] of the funds have a very long life (which is considered to be the minimum level below which it is very unlikely that the amount of deposits will drop in 10 years), and one third has a life varying from 0 to 10 years (meaning that these deposits may have been withdrawn within 10 years).
Ühes mudeli variandis (täpsemalt riskiväärtuse mudelis, milles kasutatakse minimaalset aktsepteeritavat tulusust kümne aasta jooksul) märgitakse, et ligikaudu kahel kolmandikul [34] rahalistest vahenditest on väga pikk eluiga (mida peetakse miinimumtasemeks, millest allapoole on väga ebatõenäoline, et hoiuste summa kümne aastaga väheneb) ning ühe kolmandiku hoiuste eluiga varieerub 0–10 aasta vahel (mis tähendab, et need hoiused võidakse kümne aasta jooksul välja võtta).
With this deposit profile, the corresponding (mirroring) investment portfolio will have an average life [35] of 4,1 years and a Macauley duration [36] of 3,2 years.
Sellise hoiuseprofiiliga on vastaval väärtpaberite portfellil („peegeldamine”) keskmine eluiga [35] 4,1 aastat ning Macauley kestus [36] on 3,2 aastat.
In an alternative variant (the linear depreciation model, using a 10-year cut-off point), the corresponding investment portfolio will have an average life of 4,9 years and a Macauley duration of 3,8 years [37].
Alternatiivse võimalusena (lineaarse regressiooni mudel, kasutades minimaalset aktsepteeritavat tulusust kümne aasta jooksul) on vastava väärtpaberite portfelli keskmine eluiga 4,9 aastat ja Macauley kestus 3,8 aastat. [37]
Active fund management
Aktiivne fondihaldus
According to Italy, in the specific context of active management of PI’s liquidity, the […] model helps PI to determine the optimal asset allocation.
Itaalia sõnul aitab […] mudel PI likviidsuse aktiivse haldamise konkreetses kontekstis PI-l kindlaks määrata optimaalset varade jaotamist.
On the basis of very prudential hypotheses, it indicates that it is reasonable for PI to adopt an asset allocation with an average life of four to five years.
Väga konservatiivsete hüpoteeside põhjal märgitakse, et PI jaoks on mõistlik varade jaotamine keskmiselt 4–5-aastase elueaga.
From 2007 onward, even though the model identified an almost unlimited lifetime for approximately two thirds of the deposits and a 0-10-year lifetime for the remainder, PI decided to work with an average life of […] years because of market conditions at the time [38].
Alates 2007. aastast otsustas PI tolleaegsete turutingimuste tõttu kasutada […]-aastast keskmist eluiga, kuigi mudeliga tuvastati peaaegu piiramatu eluiga ligikaudu kahe kolmandiku hoiuste ning 0–10-aastane eluiga ülejäänud hoiuste puhul.
The spread between five-year securities and 30-year securities is only 20 basis points (bp), and for this reason PI prefers to invest in a portfolio having a shorter average life than the one generated by the […] model: otherwise the higher risk carried by 30-year bonds would not be remunerated.
5-aastaste ja 30-aastaste väärtpaberite vahe on üksnes 20 baaspunkti ning seetõttu eelistab PI investeerida lühema keskmise elueaga portfelli kui […] mudeliga loodud portfelli: vastasel korral ei hüvitata 30-aastase tähtajaga võlakirjade kõrgemat riski.
In its letter of 28 February 2008, […] adds that the results of the model would allow PI to develop investment strategies having a longer average life than the one adopted so far (a maximum 10-year lifetime).
veebruari 2008. aasta kirjas lisas […], et mudeli tulemused oleks võimaldanud PI-l arendada investeerimisstrateegiaid, millel on pikem keskmine eluiga kui seni vastu võetud strateegiatel (kuni kümneaastane eluiga).
Costs of management of postal current accounts
Postiteenistuse arveldusarvete haldamise kulu
Regarding the description of the annual costs of collecting and depositing funds stemming from the current accounts of PI customers, as determined by PI’s analytical accounting system, Italy states that the accounting system makes it possible to determine the total cost of PI’s financial business, but not the costs for each single product; Italy observes that the percentage margins earned by PI/Bancoposta are smaller than those earned in the banking sector.
Seoses PI klientide arveldusarvetelt pärinevate rahaliste vahendite kogumise ja hoiustamise aastaste kulude (mis on kindlaks määratud PI analüütilises raamatupidamissüsteemis) kirjeldusega väidab Itaalia, et raamatupidamissüsteemi abil on võimalik kindlaks määrata PI finantsoperatsioonide kogukulu, kuid mitte iga üksiku toote kulu; Itaalia märgib, et PI/BancoPosta teenitavad protsendimarginaalid on pangandussektoris teenitavast väiksemad.
The conformity with market criteria of the remuneration given to PI by the Treasury
Riigikassa poolt PI-le antud intressimäära vastavus turukriteeriumidele
The loan rate, which is essentially a long-term rate, is in line with the market, because the funds collected are by their nature long term.
Laenuintressimäär, mis on peamiselt pikaajaline intressimäär, on kooskõlas turuga, sest kogutud rahalised vahendid on oma olemuselt pikaajalised.
This is for the following reasons:
Seda järgmistel põhjustel.
the Obligation is unlimited in time; Italy points out that PI has no (possibly more rewarding) outlet for the use of the money collected from its customers’ current accounts other than the account with the Treasury,
Kohustus on ajaliselt piiramatu; Itaalia rõhutab, et PI-l ei ole oma arveldusarvete klientidelt kogutud raha kasutamiseks muud (tõenäoliselt kasulikumat) paigutamisvõimalust kui hoiustamine riigikassas.
Italy considers that the increase over time of the funds collected in postal current accounts confirms the stability of the resources for the Treasury [39] (the average of the funds deposited with the Treasury increased by 40 % over the period 2002-2005; the part of these funds having a seasonal nature is about 10 %),Italy considers that the Obligation penalises PI in its asset allocation, because it prevents PI from managing the funds in an active and potentially more advantageous fashion.
Itaalia on seisukohal, et postiteenistuse arveldusarvetele aja jooksul kogutud rahaliste vahendite suurenemine kinnitab riigikassale ressursside stabiilsust [39] (keskmiselt kasvasid ajavahemikul 2002–2005 riigikassas hoiustatavad rahalised vahendid 40 % võrra; neist rahalistest vahenditest on hooajalise iseloomuga ligikaudu 10 %).Itaalia on seisukohal, et kohustusega karistatakse PI-d ega võimaldata tal oma vara jaotada, sest see takistab PI-l rahaliste vahendite aktiivset ja võimalikult soodsat haldamist.
In the absence of the Obligation, PI could have allocated its assets in line with the prudential characteristics and role of the company, by investing 10 % of its liquidity in short-term bonds and 90 % in long-term bonds.
Kohustuse puudumisel oleks PI võinud oma vara paigutada vastavalt mõistlikele tunnustele ja äriühingu rollile, investeerides oma likviidsusest 10 % lühiajalistesse ja 90 % pikaajalistesse võlakirjadesse.
The Obligation gives the Treasury a source of financing with characteristics similar to those of a long-term investment,
Kohustusega antakse riigikassale finantseerimisallikas, mille omadused on sarnased pikaajaliste investeeringutega.
in addition to the letters from […] and […], which reached the Commission in April 2006, before the initiating decision, three private banks have written to confirm that the remuneration mechanism does not confer any advantage on PI (see recital 73).
Lisaks […] ja […] kirjadele, mille komisjon sai 2006. aasta aprillis enne algatamisotsuse tegemist kinnitasid kolm erapanka oma kirjas, et intresside maksmise korraga ei anta PI-le mingisugust eelist (vt põhjendus 73).
On the question whether PI’s remuneration is in line with market criteria, Italy highlights four main issues: the conformity of the loan rate with market rates (see above); a comparison with the situation of La Banque Postale in France; the opinion of the PI’s auditors; and the reference to market rates.
Küsimuse kohta, kas intresside maksmine PI-le on kooskõlas turukriteeriumidega, rõhutab Itaalia nelja peamist teemat: laenuintressimäära vastavus turu intressimääradele (vt eespool), võrdlemine Prantsusmaa panga La Banque Postale olukorraga, PI audiitorite arvamus ning viide turu intressimääradele.
Comparison with La Banque Postale
Võrdlemine pangaga La Banque Postale
According to Italy, a comparison with the situation of La Banque Postale in France shows that La Banque Postale follows an asset-liability management or ALM strategy that uses a statistical model of a kind similar to that used by PI.
Itaalia sõnul näitab võrdlemine Prantsusmaa pangaga La Banque Postale, et La Banque Postale järgib varade ja kohustuste juhtimise ehk ALM-strateegiat, mille puhul kasutatakse sarnast statistilist mudelit, mida kasutab PI.
The model identifies the stable and volatile components in the funds collected in postal current accounts.
Mudeli abil tuvastatakse postiteenistuse arveldusarvetele kogutud rahaliste vahendite stabiilsed ja volatiilsed komponendid.
The stable component is invested in OECD government bonds, and the volatile component in short-term instruments.
Stabiilne komponent investeeritakse OECD riikide võlakirjadesse ning volatiilne komponent lühiajalistesse vahenditesse.
On the basis of this ALM strategy, La Banque Postale achieved a yield of 4,4 % in 2005, as compared with a return under the Agreement of 3,9 %.
Kõnealuse ALM-strateegia põhjal oli La Banque Postale’i tootlus 2005. aastal 4,4 %, kusjuures kokkuleppe alusel oli tulu 3,9 %.
In Italy’s view La Banque Postale provides a practical example that shows that returns higher than those of the PI mechanism can be achieved by prudential management and by applying an average life of five years.
Itaalia arvates on La Banque Postale praktiline näide, et konservatiivse haldamise ning investeeringute keskmiselt viieaastase elueaga võib saavutada PI mehhanismidest kõrgemat tulu.
A study conducted by […], entitled […] (hereinafter ‘the […] study’ or ‘the study’), puts forward similar arguments for the comparability of the two enterprises.
[…] teostatud uuringus pealkirjaga […] (edaspidi „[…] uuring” või „uuring”) esitatakse samasugused väited kahe ettevõtte võrreldavuse kohta.
It says that in 2001 La Banque Postale launched an active fund management strategy similar to PI’s, investing the 90 % stable component of its deposits in OECD government bonds spread over a 10-year period, and produced yields exceeding those of the Treasury mechanism.
Selles väidetakse, et La Banque Postale käivitas 2001. aastal PI-ga sarnase rahaliste vahendite aktiivse haldamise strateegia, investeerides oma hoiuste stabiilsest komponendist 90 % OECD riikide võlakirjadesse, mille tootlikkus tekib kümneaastase perioodi jooksul ning ületab riigikassa mehhanismide oma.
Using the same prudential investment constraints as PI, La Banque Postale achieved an average yield of about 4,45 % in the period 2004-2005.
Kasutades samasuguseid konservatiivse investeerimise piiranguid nagu PI, saavutas La Banque Postale ajavahemikul 2004–2005 keskmise tootluse 4,45 %.
Auditors’ opinion
Audiitorite arvamus
PI’s auditors agree that on the basis of their volatility and growth rates, the funds collected in postal current accounts are of a stable nature.
PI audiitorid nõustuvad, et volatiilsuse ja kasvumäära põhjal on postiteenistuse arveldusarvetele kogutud rahalised vahendid stabiilse iseloomuga.
Letters from private banks and consultants
Kirjad erapankadelt ja konsultantidelt
Italy has provided the Commission with letters sent by private banks and consultants stating that the returns achieved by PI on the funds collected in current postal accounts and deposited with the Treasury are similar to market returns that PI could have achieved by implementing an appropriate investment and risk management strategy.
Itaalia on esitanud komisjonile erapankade ja konsultantide kirjad, milles väidetakse, et PI tulu, mida ta on saanud postiteenistuse arveldusarvetele kogutud ja riigikassas hoiustatud rahalistelt vahenditelt, on sarnane tuluga turul, mida PI oleks saanud asjakohast investeerimis- ja riskijuhtimisstrateegiat rakendades.
Letter from […], 4 October 2006: […] states that in the absence of the constraint on use, PI could implement an appropriate ALM strategy aimed at minimising market and liquidity risk.
oktoobri 2006. aasta […] kirjas väidab […], et kasutamise piirangute puudumisel võis PI rakendada asjakohast ALM-strateegiat, et turu- ja likviidsusriski võimalikult väikseks muuta.
PI’s asset allocation strategy should take into account the projected duration profiles of the deposits on the basis of historical series and reasonable assumptions in order to establish the most appropriate investment strategy in terms of maturities and credit profile.
PI vara jaotamise strateegia puhul oleks pidanud arvesse võtma hoiuste profiili prognoositud kestust varasemate andmete ja mõistlike eelduste põhjal, et kehtestada kõige asjakohasem investeerimisstrateegia tähtaegade ja laenuprofiili suhtes.
As an example, […] compares the outcome achieved according to the methodology of the Agreement with the yield returned by the class I portfolio of Poste Vita SpA (which is controlled by PI), managed by […].
Näitena võrdleb […] vastavalt kokkuleppes esitatud metoodikale saadud tulemusi aktsiaseltsi Poste Vita SpA (mis on PI kontrolli all) esimese järgu portfelli tuluga, mida haldab […].
Letter from […], 2 October 2006: on the basis of the data provided by PI [40], […] takes the view that it is perfectly reasonable for PI to link 10 % of the funds to short-term parameters and 90 % to long-term parameters.
[…] 2. oktoobri 2006. aasta kiri: PI esitatud teabe põhjal [40] on […] seisukohal, et PI jaoks on täiesti mõistlik siduda 10 % rahalistest vahenditest lühiajaliste ning 90 % pikaajaliste parameetritega.
If PI was not required by law to deposit the funds with the Treasury, the short-term interest rate it would have to pay on the market in order to receive the remuneration provided by the Treasury (in a constant maturity swap) would be the six-month Euribor rate plus a spread of 0,43 % [41]; […] is of the view that this is a yield perfectly consistent with what can be achieved by the management of government or high-grade corporate fixed-rate securities.
Kui PI-lt ei oleks seadusega nõutud rahaliste vahendite hoiustamist riigikassas, oleks lühiajalise intressimäärana, mida ta oleks pidanud turul maksma, et riigikassa pakutud intressimäära saada (vastulaenu lõpptähtaja korral), tulnud kasutada kuue kuu Euribori, millele lisandub 0,43 % kursivahe. [41] […] on seisukohal, et tegemist on täielikult püsiva tootlusega, mida võib saavutada riigi või kõrgekvaliteediliste ettevõtete võlakirjade haldamisega.
[…] concludes, therefore, that the yield obtained by PI under the Finance Act and the Agreement would be achievable in financial markets with a comparable risk profile.
[…] järeldab seetõttu, et tootluse, mille PI saavutas vastavalt finantsseadusele ja kokkuleppele, oleks võimalik saavutada võrreldava riskiprofiiliga finantsturgudel.
Letter from […], 4 October 2006: […] believes that by diversifying its investments, though preserving a portfolio of sovereign securities and possibly corporate securities with a rating of AA- or higher (no more than 20 %), PI could achieve annualised returns in line with the remuneration obtained in 2005 and 2006 on the basis of the rates in the basket.
[…] 4. oktoobri 2006. aasta kiri: […] on arvamusel, et mitmekesistades oma investeeringuid ning säilitades samal ajal riiklike väärtpaberite ja võimalike AA- või kõrgema reitinguga äriühingute väärtpaberite portfelli (mitte rohkem kui 20 %), oleks PI võinud saada korvi intressimäärade põhjal aastapõhist tulu vastavalt 2005. ja 2006. aastal saadud intressile.