natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The complaint concerned financial measures allocated to Novoles Straža on 27 May 2004 by decision of the Slovenian Government pursuant to Article 21 of the Slovenian Act Governing Rescue and Restructuring Aid for Companies in Difficulty.
Kaebus käsitles Sloveenia valitsuse poolt raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat abi reguleeriva Sloveenia õigusakti artikli 21 kohaselt Novoles Stražale 27. mail 2004 eraldatud finantsmeetmeid.
This measure was not notified to the Commission on the grounds that it had been approved by the Slovenian State Aid Monitoring Commission on 23 April 2004, i.e. prior to accession.
Komisjoni sellest meetmest ei teavitatud, sest Sloveenia riigiabi järelevalvekomisjon oli need heaks kiitnud 23. aprillil 2004, st enne ühinemist.
However, since the relevant criterion for determining when aid is granted is the legally binding act by which the competent national authority undertakes to grant state aid, the Commission considered that the measure in question constituted new aid, which should thus have been notified on the basis of Article 88 and assessed under Article 87 of the EC Treaty [2].
Kuid kuna abi andmise aeg tehakse kindlaks õiguslikult siduva õigusakti olemasolu alusel, millega riigi pädev asutus kinnitab riigiabi andmise, leidis komisjon, et kõnealune meede on uus abi ning vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 88 oleks sellest tulnud komisjoni teavitada, et ta oleks saanud meetmele asutamislepingu artikli 87 kohaselt hinnangu anda. [2]
By letter dated 16 May 2006 the Commission informed Slovenia that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty in respect of the aid.
Komisjon teavitas 16. mai 2006. aasta kirjaga Sloveeniat oma otsusest algatada seoses abiga EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetlus.
The Commission invited interested parties to submit their comments on the aid/measure.
Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama abi/meetme kohta oma märkused.
Slovenia submitted observations by letter dated 17 July 2006.
Sloveenia esitas oma märkused 17. juuli 2006. aasta kirjas.
Additional information was requested by letters dated 11 October 2006 and 23 February 2007 and submitted on 30 November 2006 and 23 April 2007.
oktoobri 2006. aasta ja 23. veebruari 2007. aasta kirjades paluti lisateavet, mis esitati 30. novembril 2006 ja 23. aprillil 2007.
In addition, a meeting was held between Commission services and the Slovenian authorities on 28 June 2006.
Lisaks toimus 28. juunil 2006 komisjoni talituste ja Sloveenia ametiasutuste kohtumine.
Novoles Straža manufactures semi-finished wood products and furniture.
Novoles Straža valmistab puidust pooltooteid ja mööblit.
It is located in Straža, Slovenia, which is an assisted area within the meaning of Article 87(3)(a) of the EC Treaty.
Äriühing asub Stražas, Sloveenias, mis on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt abistatav piirkond.
In 2003 it had about 800 employees and it is one of the bigger employers in the wood and furniture sector in Slovenia.
Aastal 2003 oli äriühingul umbes 800 töötajat ning ta on üks Sloveenia puidu- ja mööblisektori suuremaid tööandjaid.
The company has holdings in two companies, Novoles-Primara, d.o.o. (100 %) and Pohištvo Brežice, d.d.
Äriühingul on osalused kahes äriühingus, Novoles-Primara, d.o.o.-s (100 %) ja Pohištvo Brežice, d.d.-s (93,7 %).
Slovenia submitted that both those companies were also in poor financial condition.
Sloveenia teatas, et mõlemad nimetatud äriühingud olid samuti rahalistes raskustes.
While the former generated a very small profit in 2003, the latter made a loss.
Esimene neist teenis aastal 2003 väga väikest kasumit, teine aga oli kahjumis.
The company is owned by a number of natural and legal persons.
Äriühingu omanikuks on hulk füüsilisi ja juriidilisi isikuid.
However, ownership is so widely spread that none of them is able to exercise control over the company to the extent that it could be considered as part of a larger group.
Äriühingu omandiline kuuluvus on siiski nii lai, et ükski selle omanikest ei ole suuteline kontrollima äriühingut sel määral, et seda võiks pidada suuremasse kontserni kuuluvaks.
In fact the biggest shareholders are employees and former employees, who are not linked by any kind of share agreement and who hold 22,3 %.
Kõige suuremad aktsionärid on tegelikult äriühingu töötajad ja endised töötajad, kes ei ole seotud ühegi aktsialepinguga ja kellele kuulub 22,3 %.
Besides that, a number of ‘PIDs’ hold a total of 33,4 %.
Peale selle kuulub tervele reale „PIDidele” kokku 33,4 %.
However, the Commission understands that these PID investment funds are merely administrative bodies managing the shares of private shareholders.
Komisjon saab siiski aru, et need PID-investeerimisfondid on üksnes eraaktsionäride aktsiaid haldavad ametiasutused.
These shareholdings are the result of the privatisation of ‘social capital’ in Slovenia, i.e. the concept that companies belonged to everybody.
Kõnealused osalused on Sloveenia „sotsiaalse kapitali” privatiseerimise tulemus. „Sotsiaalne kapital” on mõiste, mille kohaselt kuulusid äriühingud kõigile.
Ownership of this social capital was transformed by issuing ownership certificates to citizens, who could exchange them for shares.
Selle sotsiaalse kapitali omandilist kuuluvust muudeti seeläbi, et anti omanikutõendid kodanikele, kes said need vahetada aktsiate vastu.
PIDs were formed to enable citizens to participate in this transformation of ownership by exchanging the certificates into shares.
PIDid moodustati selleks, et võimaldada kodanikel kõnealusest omandilise kuuluvuse muutmisest osa saada tõendite vahetamise teel aktsiateks.
The Slovenian authorities confirmed that the PIDs have no resources available to help the company overcome its difficulties.
Sloveenia ametivõimud kinnitasid, et PIDidel ei ole vajalikke ressursse äriühingu raskustest väljaaitamiseks.
Financial situation of the beneficiary
Abisaaja majanduslik olukord
The company's poor financial situation stems from the fact that it lost a significant amount of its registered capital of SIT 1,262 billion (about EUR 5,3 million [4]), which had fallen to SIT 0,75 billion in April 2004.
Äriühingu raske majanduslik olukord tuleneb asjaolust, et äriühing kaotas olulise osa oma 1,262 miljardi Sloveenia tolari (umbes 5,3 miljoni euro) [4] suurusest aktsiakapitalist, mis oli 2004. aasta aprilliks kahanenud 0,75 miljardile Sloveenia tolarile.
The main financial and operating indicators taken from its balance sheet, income statement and cash flow statement are indicated in the following table:
Alljärgnevas tabelis on toodud peamised finants- ja tegevustulemuste näitajad, mis on saadud äriühingu bilansist, kasumiaruandest ja rahavoogude aruandest:
Financial indicators for Novoles Straža
Novoles Straža finantsnäitajad
Net sales revenue
Müügi puhastulu
Claims
Nõuded
Profit (Loss)
Kasum (kahjum)
Debt ratio
Võlgnevuse määr
The Slovenian authorities explained that the company's losses stem mainly from the failure to meet its sales plan while on the other hand its financial costs increase.
Sloveenia ametiasutused selgitasid, et äriühingu kahjumi peapõhjus on suutmatus täita turustusplaani, samal ajal kui äriühingu finantstehingute kulud suurenevad.
This is evidenced by the fact that the company's debt ratio was constantly increasing and by the increase in average inventories.
Seda kinnitab asjaolu, et äriühingu võlgnevuse määr on pidevalt suurenenud ning on suurenenud laovarude keskmine.
In response to the opening of the procedure, the Slovenian authorities explained that the volume of sales had also decreased from 2000 to 2001 and from 2002 to 2003, while the increase in 2002 was due to extraordinary events, i.e. construction work in Croatia (equipping large hotel complexes), the introduction of a new furniture range and the inclusion of revenues from two subsidiaries, which were integrated into Novoles on 1 January 2003.
Vastuses menetluse algatamisele selgitasid Sloveenia ametiasutused, et ka müügimaht oli ajavahemikul 2000–2001 ja 2002–2003 vähenenud ning müügimahu kasvu põhjuseks 2002. aastal olid erakorralised sündmused, st Horvaatias toimuvad ehitustööd (suurte hotellikomplekside varustamine), uue mööblisarja tootmisse võtmine ja kahe 2003. aasta 1. jaanuaril Novolesiga ühinenud tütarettevõtte tulude lisamine.
Furthermore, the Slovenian authorities furnished the Commission with documentary evidence that the company was unable to obtain a sufficient amount of fresh capital from the capital markets.
Lisaks sellele esitasid Sloveenia ametiasutused komisjonile dokumentaalsed tõendid selle kohta, et äriühing ei olnud suuteline kapitaliturgudelt piisaval hulgal värsket kapitali saama.
In particular, banks rejected Novoles Straža's application for new funds because it had a poor credit worthiness and insufficient security to make up for such a poor standing.
Eelkõige lükkasid pangad tagasi Novoles Straža uute rahaliste vahendite saamise taotluse, sest äriühingul oli nõrk krediidivõime ja nii kehva seisu kohta ebapiisavad tagatised.
Even a State guarantee covering 65 % of the amount requested was considered insufficient.
Isegi taotletavast summast 65 % katvat riigigarantiid peeti ebapiisavaks.
Restructuring programme
Ümberkorralduskava
In order to overcome its difficulties, in April 2004 Novoles Straža presented the Ministry of Economy with a restructuring plan from March 2004 concerning a restructuring period from 2004 to 2008.
Raskustest ülesaamiseks esitas Novoles Straža 2004. aasta aprillis majandusministeeriumile 2004. aasta märtsist algava ümberkorralduskava, mis hõlmas ümberkorraldamisperioodi ajavahemikul 2004–2008.
The plan cites as the reason for the current situation the decline of economic growth in its main export markets (in particular Germany and USA), where it sold 60 % of its products.
Kavas on praeguse olukorra põhjusena nimetatud majanduskasvu langust äriühingu peamistel eksporditurgudel (eelkõige Saksamaal ja USAs), kus äriühing müüs 60 % oma toodetest.
Moreover, demand for intermediate products had fallen.
Lisaks oli kahanenud ka nõudlus pooltoodete järele.
The fall in revenues in 2003 culminated in the company's inability to settle liabilities from its own resources and hence in an increase in debts and financial charges.
Tulude langus 2003. aastal kulmineerus äriühingu võimetusega tasuda kohustusi omavahenditest ja seega võlgade ja finantstehingute kulude suurenemisega.
Moreover, the company's organisational structure did not enable it to tailor production to demand.
Pealegi ei võimaldanud äriühingu organisatsiooniline struktuur tootmist nõudluse järgi kohandada.
In order to overcome its difficulties, a financial restructuring operation was envisaged — and has since taken place — aiming at transformation of mortgage-backed short-term loans of SIT 1669940776 into long-term liabilities with the help of a State guarantee of SIT 1,1 billion for some loans which were 65 % mortgage-backed, while the remaining refinancing of SIT 569940776 was financed without state aid but with a mortgage ratio of more than 100 % of nominal value.
Raskuste ületamiseks nähti ette finantsümberkorraldused – mida on seejärel ka rakendatud –, mille eesmärgiks oli muuta hüpoteegiga tagatud lühiajalised laenud väärtuses 1669940776 Sloveenia tolarit pikaajalisteks kohustusteks 1,1 miljardi Sloveenia tolari suuruse riigigarantii abil mõnede laenude puhul, millest 65 % olid hüpoteegiga tagatud, samal ajal kui ülejäänud refinantseerimine 569940776 Sloveenia tolari väärtuses rahastati riigiabita, kuid mille hüpoteegi koefitsient oli suurem kui 100 % nominaalväärtusest.
Moreover, Novoles Straža aims to redirect its activities as follows:
Peale selle soovib Novoles Straža oma tegevuse ümber suunata järgmiselt:
A change in its marketing strategy, consisting of a partial switch from the EU and North American markets towards the markets of Eastern Europe and Russia.
Turundusstrateegia muutmine osalise ülemineku kaudu ELi ja Põhja-Ameerika turgudelt Ida-Euroopa ja Venemaa turgudele.
The Slovenian authorities have provided evidence of several sales projects commencing inter alia in Russia, Slovakia and Serbia.
Sloveenia ametiasutused on esitanud tõendid mitme müügiprojekti kohta, mida alustatakse muu hulgas Venemaal, Slovakkias ja Serbias.
Sales to foreign markets will increase to 77 % in 2008 compared with 70 % in 2004, with sales to Eastern European markets accounting for 8 % (compared with 0 %).
Läbimüük välisturgudel tõuseb 2008. aastal 77 %ni võrreldes 2004. aasta 70 %ga, millest 8 % annavad Ida-Euroopa turud (võrreldes senise 0 %ga).
A reduction in the proportion of intermediate products in favour of final products.
Pooltoodete osakaalu vähendamine lõpptoodangu kasuks.
Finished products will account for 33 % in 2008 (compared with 26 % in 2003) and own brand products will account for 26 % in 2008 (compared with 20 % in 2003) while intermediate products will decline from 41 % to 31 % in 2008.
Valmistooteid on 2008. aastal 33 % (võrreldes 2003. aasta 26 %ga) ja oma kaubamärgiga tooteid on 2008. aastal 26 % (võrreldes 2003. aasta 20 %ga), samas kui pooltoodete osakaal kahaneb 2008. aastal 41 %lt 31 %le.
Intermediate products will, nevertheless, remain an important part of production, but will not consist solely of plywood, thereby increasing the value added.
Pooltooted jäävad siiski oluliseks tootmise osaks, kuid ei koosne enam üksnes vineerist, mille tõttu suureneb lisandväärtus.
The company's advantage here lies in its production of smaller quantities for a known producer.
Äriühingu eelis seisneb selles, et toodetakse väiksemates kogustes ja kindlale tootjale.
In addition, the redirection is accompanied by technological restructuring aimed at more cost-efficient production and the adaptation of technological equipment to demand-driven production which also meets ecological standards.
Lisaks kaasneb ümbersuunamisega tehnoloogiline ümberkorraldamine, mille eesmärgiks on majanduslikult tõhusam tootmine ja tehnika kohandamine nõudlusest tulenevale tootmisele, mis vastab ka keskkonnastandarditele.
Investments amounting to SIT 1455 million (EUR 6,06 million) are envisaged, focusing in particular on measures to increase productivity, improve working conditions, improve the use of materials, save energy and meet ecological standards.
On kavandatud investeeringud, mis küündivad kuni 1455 miljoni Sloveenia tolarini (6,06 miljoni euroni) ja keskenduvad eelkõige tootluse tõstmiseks, töötingimuste ja materjalikasutuse parandamiseks, energia säästmiseks ja keskkonnastandarditele vastamiseks võetavatele meetmetele.
The Slovenian authorities have provided the Commission with a table of investments, which comprise measures such as modernising the plywood profit centre, introducing a computer-controlled drying process, modernising production at the new product range profit centre, overhauling the energy system and introducing a new information system.
Sloveenia ametiasutused on esitanud komisjonile investeeringute tabeli, mis hõlmab selliseid meetmeid nagu vineeri tulemusüksuse moderniseerimine, arvuti abil juhitava kuivatusprotsessi kasutuselevõtmine, tootmise moderniseerimine uute tooteseeriate tulemusüksuses, energiasüsteemi ümberkorraldamine ja uue teabesüsteemi kasutuselevõtmine.
The Slovenian authorities have indicated some delays in the implementation of some of the key investments, such as production at the new product range profit centre or the overhaul of the energy system, due to lack of funds (these investments were mainly to be financed by own resources).
Sloveenia ametiasutused on osutanud teatavatele viivitustele mõne võtmeinvesteeringu teostamisel, nagu tootmine tooteseeriate tulemusüksuses või energiasüsteemi ümberkorraldamine, mille põhjuseks on rahaliste vahendite puudumine (neid investeeringuid pidi rahastatama peamiselt omavahenditest).
Finally, personnel restructuring will aim at reducing the workforce by 96 employees and providing special and general training for the remaining employees.
Ja viimaks, tööjõu ümberkorraldamise eesmärgiks on vähendada tööjõudu 96 töötaja võrra ning anda ülejäänud töötajatele eri- ja üldkoolitust.
The costs of SIT 537 million will be covered partly by a subsidy of SIT 283 million (EUR 1,2 million).
537 miljoni Sloveenia tolari suurused kulud kaetakse osaliselt 283 miljoni Sloveenia tolari (1,2 miljoni euro) suurusest subsiidiumist.
Slovenia presented five-year business projections indicating that the restructuring plan would enable Novoles Straža to restore viability.
Sloveenia esitas viie aasta äritegevuse perspektiivhinnangu, milles osutas, et ümberkorraldamiskava võimaldaks taastada Novoles Straža elujõulisuse.
The Slovenian authorities have provided the Commission with data in support of the sales forecasts.
Sloveenia ametiasutused on esitanud komisjonile andmed, mis toetavad müügiprognoose.
First, the projections took into account growth from 2005 to 2007 of around 10 % in the Western European markets and around 20 % in the Eastern European markets [5].
Esiteks oli prognoosides arvesse võetud 2005–2007 aasta umbes 10 %list kasvu Lääne-Euroopa turgudel ja umbes 20 %list kasvu Ida-Euroopa turgudel.
Second, they factored in the shift of production from intermediate products to finished products (59 % finished products rather than 46 %).
Teiseks oli neisse kaasatud nihe pooltoodete tootmiselt valmistoodete tootmisele (59 % valmistooteid 46 % asemel).
On the basis of these assumptions, together with sales executives’ forecasts based on information obtained at trade fairs, through agents and directly from buyers, Novoles Straža has produced a sales plan for the period 2004 to 2008.
Nende eelduste põhjal ja arvestades müügijuhtide prognoose, mis põhinevad kaubandusmessidelt, agentidelt ja vahetult ostjatelt saadud teabel, on Novoles Straža esitanud müügiplaani ajavahemikuks 2004–2008.
On the basis of realistic forecasts, it is projected that, over the period 2003-08, annual growth will be between 3,6 % and 5,7 % in domestic sales and 6,5 % to 8,4 % in foreign sales.
Realistlike prognooside põhjal peaks ajavahemikus 2003–2008 aastane kasv siseturul olema eeldatavalt 3,6 % – 5,7 % ja välisturul 6,5 % – 8,4 %.
Consequently, the restructuring will result in an operating margin of 11,7 % in 2008.
Sellest tulenevalt annab ümberkorraldamine 2008. aastal 11,7 % suuruse hinnalisandi.
The operating profit in relation to equity capital will increase to 12,6 % in 2008.
Hinnalisand kasvab omakapitali suhtes 2008. aastal 12,6 %.
Costs and financing of restructuring
Ümberkorralduse kulud ja rahastamine
The table below gives an overview of the financing of the restructuring costs:
Järgmine tabel annab ülevaate ümberkorraldamise kulude rahastamisest:
Financing required (in SIT 000)
Vajalik rahastamine (tuhandetes Sloveenia tolarites)
Financial restructuring
Finantsiline ümberkorraldamine
Marketing and development restructuring
Turundus- ja arendustegevuse ümberkorraldamine
Technological restructuring
Tehnoloogia ümberkorraldamine
Personnel restructuring
Personali ümberkorraldamine
The company received state aid totalling SIT 1583 million (EUR 6,6 million), however apparently only at the end of 2004 and not as planned in mid-2004.
Äriühing sai riigiabi kokku summas 1583 miljonit Sloveenia tolarit (6,6 miljonit eurot), kuid alles 2004. aasta lõpus, mitte 2004. aasta keskel, nagu kavandatud.
The main support consists of a State guarantee for four loans totalling SIT 1,3 billion, which enable Novoles Straža to reschedule its existing debt.
Toetuse põhiosa moodustab neljale laenule antud riigigarantii, kokku 1,3 miljardi Sloveenia tolari väärtuses, mis võimaldab Novoles Stražal ajatada olemasolevat võlga.
The deadline for repayment is seven years, including a two year moratorium.
Tagasimakse tähtaeg on seitsme aasta pärast, mille sisse on arvatud ka kaheaastane moratoorium.
Thereafter the interest rate is 4,5 %, including a lumpsum payment amounting to 0,1 % for concluding and managing the credit transaction.
Pärast seda on intressimäär 4,5 %, mille sisse on arvatud kuni 0,1 %line ühekordne summeeritud väljamakse krediiditehingu sõlmimise ja haldamise eest.
The guarantee will cover 100 % of the loans and will be additionally secured by a mortgage of at least 65 %.
Tagatis katab laenud sajaprotsendiliselt ja lisaks tagab neid vähemalt 65 %line hüpoteek.
Slovenia submits that SIT 2385 million of the restructuring costs is financed from the company's own funds.
Sloveenia väidab, et 2385 miljonit Sloveenia tolarit ümberkorraldamise kulusid rahastatakse äriühingu omavahenditest.
However, the Commission considers it appropriate to add another SIT 569 million from the private financing of the loans (amounting to 8,5 %).
Komisjon peab siiski asjakohaseks lisada veel 569 miljonit Sloveenia tolarit erasektori poolsest laenude rahastamisest (mis moodustab kuni 8,5 %).
Some of the own funds were to be generated by disinvestments (SIT 1323 million, i.e. 30,5 %) and by amortisation and depreciation (29,76 %).
Osa omavahenditest tuli tekitada negatiivsetest investeeringutest (1323 miljonit Sloveenia tolarit ehk 30,5 %) ja kulumist (29,76 %).
The Slovenian authorities have provided the Commission with a detailed list of the disinvestments.
Sloveenia ametiasutused on komisjonile esitanud negatiivsete investeeringute üksikasjaliku loetelu.
While around SIT 300 million was already disinvested in 2005, further divestments were planned (and have been partly realised) for 2006 (around SIT 600 million) and for 2007 and 2008 (SIT 450 million).
Kui umbes 300 miljonit Sloveenia tolarit oli aastal 2005 juba negatiivselt investeeritud, kavandati siiski edasisi negatiivseid investeeringuid (mis on ka osalt teostatud) aastateks 2006 (umbes 600 miljonit) ning 2007 ja 2008 (450 miljonit).
Market situation and compensatory measures
Turuolukord ja kompenseerivad meetmed
Novoles Straža produces the following products, for which its market shares in the EU-25 are as follows:
Novoles Straža toodab alljärgnevaid tooteid EL 25 riikides järgmiste turuosadega:
2003 market share
Turuosa aastal 2003
2005 market share
Turuosa aastal 2005
Plywood [7]
Vineer [7]
Chairs and parts [8]
Toolid ja tooliosad [8]
Furniture and parts [9]
Mööbel ja mööbliosad [9]
Other aid
Muu abi
Correcting the figures quoted in the decision opening the procedure, the Slovenian authorities stated that Novoles Straža did indeed benefit from favourable loans in 2004, but that these loans, granted from public and private sources for environmental purposes, amounted to only SIT 115,2 million (EUR 0,48 million) and had a net grant equivalent of SIT 14,9 million (EUR 62000).
Pärast menetluse algatamise otsuses esitatud andmete parandamist väitsid Sloveenia ametiasutused, et Novoles Straža sai 2004. aastal soodsatest laenudest tõepoolest kasu, kuid need laenud, mis olid tagatud avaliku- ja erasektori rahaliste vahenditega keskkonnakaitseks, ulatusid vaid 115,2 miljoni Sloveenia tolarini (0,48 miljoni euroni) ja nende toetuse netoekvivalent oli 14,9 Sloveenia tolarit (62000 eurot).
This aid was given under the ‘Environmental Investment Cofinancing’ scheme and approved in February 2004.
Kõnealust abi anti „Keskkonnainvesteeringute kaasrahastamise” kava raames ja kiideti heaks veebruaris 2004.
Slovenia also reported that the aid received in 1999 consisted only of SIT 18,1 million (EUR 75000) in interest rate subsidies, SIT 11,5 million (EUR 48000) in employment aid, SIT 3,6 million (EUR 15000) in aid for research and development and SIT 1,1 million (EUR 4600) in export aid.
Sloveenia teatas ka, et 1999. aastal saadud toetus koosnes üksnes intressitoetustest summas 18,1 miljonit Sloveenia tolarit (75000 eurot), tööhõiveabist summas 11,5 miljonit Sloveenia tolarit (48000 eurot), teadus- ja arendustegevuse abist summas 3,6 miljonit Sloveenia tolarit (15000 eurot) ja ekspordiabist summas 1,1 miljonit Sloveenia tolarit (4600 eurot).