natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Requests for assistance, the instrument permitting the enforcement and other relevant documents shall be accompanied by a translation in the official language, or one of the official languages of the Member State in which the requested authority is situated, without prejudice to the latter authority’s right to waive the translation.
Abitaotlustele ja täitmisele pööramist lubavatele ja muudele asjakohastele dokumentidele tuleb lisada tõlge selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikus keeles, kus asub asutus, kellelt abi taotletakse, ilma et see piiraks nimetatud asutuse õigust tõlkest loobuda.
The requested authority shall recover from the person concerned and retain any costs linked to recovery which it incurs, in accordance with the laws and regulations of the Member State in which it is situated that apply to similar claims.
Taotluse saanud asutus nõuab asjaomaselt isikult sisse ja säilitab kõik sissenõudmisega seoses tekkinud kulud kooskõlas õigusnormidega, mida asutuse asukohaliikmesriigis kohaldatakse samalaadsete nõuete suhtes.
Member States shall renounce all claims on each other for the refund of costs resulting from mutual assistance which they grant each other pursuant to this Directive.
Liikmesriigid loobuvad vastastikku kõigist nõuetest käesoleva direktiivi kohaselt antava vastastikuse abiga seotud kulutuste tagasimaksmiseks.
Where recovery poses a specific problem, concerns a very large amount in costs or relates to the fight against organised crime, the applicant and requested authorities may agree reimbursement arrangements specific to the cases in question.
Kui sissenõudmine põhjustab erilisi probleeme, on seotud väga suurte summadega või organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega, võivad taotleja ja taotluse saanud asutused kokku leppida sularahajuhtumit käsitlevas tagasimaksmiskorras.
The Member State in which the applicant authority is situated shall remain liable to the Member State in which the requested authority is situated for any costs and any losses incurred as a result of actions held to be unfounded, as far as either the substance of the claim or the validity of the instrument issued by the applicant authority are concerned.
Taotluse esitanud asutuse asukohaliikmesriik on taotluse saanud asutuse asukohaliikmesriigi ees vastutav põhjendamatuks osutunud toimingutest tulenevate kulutuste ja kadude eest, kui toimingute põhjendamatus oli seotud nõude alusega või taotluse esitanud asutuse poolt väljastatud dokumendi kehtivusega.
Member States shall provide each other with a list of authorities authorised to make or receive requests for assistance.
Liikmesriigid peavad üksteisele esitama loetelu asutustest, kellel on õigus abitaotlusi koostada või vastu võtta.
The Commission shall be assisted by the recovery committee (hereinafter referred to as the Committee).
Komisjoni abistab sissenõudmise komitee (edaspidi „komitee”).
The Committee may examine any matter concerning the application of this Directive raised by its chairman either on his own initiative or at the request of the representative of a Member State.
Komitee vaatab läbi kõik käesoleva direktiivi kohaldamisega seotud küsimused, mille eesistuja on talle suunanud omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral.
The detailed rules for implementing Articles 4(2) and (4), 5(2) and (3) and Articles 7, 8, 9, 11, 12(1) and (2), 14, 18(3) and 24 and for determining the means by which communications between the authorities may be transmitted, the rules on conversion, transfer of sums recovered, and the fixing of a minimum amount for claims which may give rise to a request for assistance, shall be adopted in accordance with the procedure referred to in Article 20(2).
Eeskirjad selleks, et rakendada artikli 4 lõikeid 2 ja 4, artikli 5 lõikeid 2 ja 3, artikleid 7, 8, 9 ja 11, artikli 12 lõikeid 1 ja 2, artiklit 14, artikli 18 lõiget 3 ja artiklit 24 ning määrata kindlaks vahendid, mille abil asutused omavahel teavet vahetavad, eeskirjad sissenõutud summade ümberarvestamise ja ülekandmise kohta ning abitaotluse esitamist õigustava minimaalse nõudesumma määramise kohta, võetakse vastu artikli 20 lõikes 2 ette nähtud korras.
This Directive shall not prevent a greater measure of mutual assistance being afforded either now or in the future by particular Member States under any agreements or arrangements, including those for the notification of legal or extra-legal acts.
Käesoleva direktiiviga ei takistata ulatuslikumat vastastikust abi, mida liikmesriigid annavad või hakkavad üksteisele andma lepingute ja kokkulepete alusel, kaasa arvatud kokkulepped kohtudokumentidest ja muudest juriidilistest dokumentidest teatamise kohta.
Each Member State shall inform the Commission of the measures which it has adopted to implement this Directive.
Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva direktiivi rakendamiseks vastu võetud meetmetest.
The Commission shall forward this information to the other Member States.
Komisjon teatab nendest teistele liikmesriikidele.
Each Member State shall inform the Commission annually of the number of requests for information, notification and recovery sent and received each year, the amount of the claims involved and the amounts recovered.
Kõik liikmesriigid teatavad igal aastal komisjonile aasta jooksul saadetud ja saadud teabe-, teavitamis- ja sissenõudmistaotluste arvu, nendega seotud nõuete summad ja sissenõutud summad.
The Commission shall report biennially to the European Parliament and the Council on the application of these arrangements and on the results achieved.
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kahe aasta järel aruande kõnealuse korra kohaldamise ja saavutatud tulemuste kohta.
Directive 76/308/EEC, as amended by the acts listed in Annex I, Parts A and B, is repealed, without prejudice to the obligations of the Member States relating to the time-limits for transposition into national law of the Directives set out in Annex I, Part C.
Direktiiv 76/308/EMÜ, mida on muudetud I lisa A ja B osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa C osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega.
OJ C 93, 27.4.2007, p. 15.
ELT C 93, 27.4.2007, lk 15.
The original title of the Directive is ‘Council Directive 76/308/EEC of 15 March 1976 on mutual assistance for the recovery of claims resulting from operations forming part of the system of financing the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, and of the agricultural levies and customs duties’.
Direktiivi algne pealkiri on „nõukogu 15. märtsi 1976. aasta direktiiv 76/308/EMÜ vastastikuse abi kohta Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvatest meetmetest tulenevate nõuete ning põllumajandusmaksude ja tollimaksude sissenõudmisel”.
It was amended by Directive 79/1071/EEC ( OJ L 331, 27.12.1979, p. 10), by Directive 92/12/EEC (OJ L 76, 23.3.1992, p. 1) and Directive 2001/44/EC (OJ L 175, 28.6.2001, p. 17).
Seda on muudetud direktiiviga 79/1071/EMÜ ( EÜT L 331, 27.12.1979, lk 10), direktiiviga 92/12/EMÜ (EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1) ja direktiiviga 2001/44/EÜ (ELT L 175, 28.6.2001, lk 17).
See Annex I, Parts A and B.
Vt I lisa, A ja B osa.
(referred to in Article 25)
(viidatud artiklis 25)
Directive 76/308/EEC
Direktiiv 76/308/EMÜ
(OJ L 73, 19.3.1976, p. 18).
(EÜT L 73, 19.3.1976, lk 18)
Directive 79/1071/EEC
Direktiiv 79/1071/EMÜ
(OJ L 331, 27.12.1979, p. 10).
(EÜT L 331, 27.12.1979, lk 10)
Directive 92/12/EEC
Direktiiv 92/12/EMÜ
(OJ L 76, 23.3.1992, p. 1).
(EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1)
Only Article 30a
ainult artikkel 30a
Directive 92/108/EEC
Direktiiv 92/108/EMÜ
(OJ L 390, 31.12.1992, p. 124).
(EÜT L 390, 31.12.1992, lk 124)
Only Article 1, point 9
ainult artikkel 1, punkt 9
Directive 2001/44/EC
Direktiiv 2001/44/EÜ
(OJ L 175, 28.6.2001, p. 17).
(EÜT L 175, 28.6.2001, lk 17)
Amended acts which are not repealed
Muutvad õigusaktid, mida ei tunnistata kehtetuks
1979 Act of Accession
(viidatud artiklis 25)
1985 Act of Accession
aasta ühinemisakt
1994 Act of Accession
aasta ühinemisakt
2003 Act of Accession
aasta ühinemisakt
PART C
aasta ühinemisakt
List of time-limits for transposition into national law
C OSA Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad
76/308/EEC
76/308/EMÜ
79/1071/EEC
79/1071/EMÜ
92/12/EEC
92/12/EMÜ
1 January 1993 [1]
jaanuar 1993 [1]
92/108/EEC
92/108/EMÜ
With regard to Article 9(3) the Kingdom of Denmark is authorised to introduce the laws, regulations and administrative provisions required for complying with this provisions by 1 January 1993 at the latest.
Taani Kuningriigil on lubatud artikli 9 lõike 3 kohaldamiseks vastu võtta vajalikud õigusaktid, määrused ja haldusaktid hiljemalt 1. jaanuariks 1993.
Article 2, introductory wording, points (a) to (e)
Artikli 2 sissejuhatava lause punktid a–e
Article 2, first paragraph, points (a) to (e)
Artikli 2 esimese lõigu punktid a–e
Article 2, introductory wording, point (f) first, second and third indents
Artikli 2 sissejuhatava lause punkti f esimene, teine ja kolmas taane
Article 2, first paragraph, point (f)(i), (ii) and (iii)
Artikli 2 esimese lõigu punkti f alapunktid i, ii ja iii
Article 2, introductory wording, points (g) to (i)
Artikli 2 sissejuhatava lause punktid g–i
Article 2, first paragraph, points (g) to (i)
Artikli 2 esimese lõigu punktid g–i
Article 3, first paragraph, first to fifth indents
Artikli 3 esimese lõigu esimene kuni viies taane
Article 3, first paragraph, points (1) to (5)
Artikli 3 esimese lõigu punktid 1–5
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (a)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt a
Article 3(6)(l)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt l
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (b)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt b
Article 3(6)(a)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt a
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (c)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt c
Article 3(6)(c)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt c
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (d)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt d
Article 3(6)(b)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt b
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (e)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt e
Article 3(6)(e)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt e
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (f)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt f
Article 3(6)(d)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt d
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (g)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt g
Article 3(6)(f)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt f
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (h)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt h
Article 3(6)(o)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt o
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (i)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt i
Article 3(6)(h)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt h
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (j)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt j
Article 3(6)(g)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt g
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (k)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt k
Article 3(6)(i)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt i
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (l)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt l
Article 3(6)(k)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt k
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (m)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt m
Article 3(6)(m)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt m
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (n)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt n
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (o)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt o
Article 3(6)(p)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt p
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (p)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt p
Article 3(6)(j)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt j
Article 3, sixth indent, first paragraph, point (q)
Artikli 3 kuuenda taande esimese lõigu punkt q
Article 3(6)(n)
Artikli 3 punkti 6 alapunkt n
Article 3, sixth indent, second paragraph
Artikli 3 kuuenda taande teine lõik
Article 6 first paragraph
Artikli 6 esimene lõik
Article 6 second paragraph
Artikli 6 teine lõik
Article 8(2), first, second and third paragraphs
Artikli 8 lõike 2 esimene, teine ja kolmas lõik
Article 8, second, third and fourth paragraphs
Artikli 8 teine, kolmas ja neljas lõik
Articles 9 to 19
Artiklid 9–19
Articles 21, 22 and 23
Artiklid 21, 22 ja 23
Article 25, first paragraph, first and second sentences
Artikli 25 esimese lõigu esimene ja teine lause
Article 24, first and second paragraphs
Artikli 24 esimene ja teine lõik
Article 25, second paragraph, first and second sentences
Artikli 25 teise lõigu esimene ja teine lause
Article 24, second and third paragraphs
Artikli 24 kolmas ja neljas lõik
Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ,
establishing a framework for community action in the field of marine environmental policy (Marine Strategy Framework Directive)
millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)
Marine waters under the sovereignty and jurisdiction of Member States of the European Union include waters in the Mediterranean Sea, the Baltic Sea, the Black Sea and the North-east Atlantic Ocean, including the waters surrounding the Azores, Madeira and the Canary Islands.
Euroopa Liidu liikmesriikide suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni alla kuuluv mereakvatoorium hõlmab Vahemere, Läänemere, Musta mere ja Atlandi ookeani kirdeosa akvatooriumi, kaasa arvatud Assoori saarestikku, Madeirat ja Kanaari saari ümbritsevad merealad.
It is evident that pressure on natural marine resources and the demand for marine ecological services are often too high and that the Community needs to reduce its impact on marine waters regardless of where their effects occur.
On ilmne, et surve mere loodusressurssidele ja vajadus mere ökoloogilise toime järele on sageli liiga suur ning ühendusel on vaja vähendada oma mõju mereakvatooriumile, olenemata sellest, kus see mõju esineb.
The marine environment is a precious heritage that must be protected, preserved and, where practicable, restored with the ultimate aim of maintaining biodiversity and providing diverse and dynamic oceans and seas which are clean, healthy and productive.
Merekeskkond on väärtuslik pärand, mis vajab kaitset, säilitamist ja võimaluse korral taastamist lõppeesmärgiga hoida alal bioloogilist mitmekesisust ning kindlustada ökoloogiliselt mitmekesised ja dünaamilised ookeanid ja mered, mis on puhtad, terved ja produktiivsed.
In that respect, this Directive should, inter alia, promote the integration of environmental considerations into all relevant policy areas and deliver the environmental pillar of the future maritime policy for the European Union.
Sellest lähtuvalt peaks käesolev direktiiv edendama muu hulgas keskkonnaaspektide lisamist kõikidesse asjaomastesse poliitikavaldkondadesse ning moodustama Euroopa Liidu tulevase merepoliitika keskkonnaalase tugisamba.
In line with Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 laying down the Sixth Community Environment Action Programme [4], a thematic strategy for the protection and conservation of the marine environment has been developed with the overall aim of promoting sustainable use of the seas and conserving marine ecosystems.
Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsusega nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, [4] on välja töötatud temaatiline strateegia merekeskkonna kaitsmiseks ja säilitamiseks üldeesmärgiga edendada merede säästvat kasutamist ja säilitada mereökosüsteeme.
The development and implementation of the thematic strategy should be aimed at the conservation of the marine ecosystems.
Temaatilise strateegia väljatöötamine ja rakendamine peaksid olema suunatud mere ökosüsteemi säilitamisele.
This approach should include protected areas and should address all human activities that have an impact on the marine environment.
Selline lähenemisviis peaks hõlmama kaitsealasid ning igasugust merekeskkonda mõjutavat inimtegevust.
The establishment of marine protected areas, including areas already designated or to be designated under Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora [5] (hereinafter referred to as the ‘Habitats Directive’), Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds [6] (hereinafter referred to as the ‘Birds Directive’), and under international or regional agreements to which the European Community or Member States concerned are Parties, is an important contribution to the achievement of good environmental status under this Directive.
Merekaitsealade rajamine, sealhulgas nende alade rajamine, mis on juba määratud või määratakse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivis 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta [5] (edaspidi „elupaikade direktiiv”), nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivis 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta [6] (edaspidi „linnukaitse direktiiv”) ning rahvusvahelistes või piirkondlikes lepingutes, mille pooled Euroopa Ühendus või asjaomased liikmesriigid on, annab olulise panuse hea keskkonnaseisundi saavutamisse käesoleva direktiivi raames.
Establishing such protected areas under this Directive will be an important step towards fulfilling the commitments undertaken at the World Summit on Sustainable Development and in the Convention on Biological Diversity, approved by Council Decision 93/626/EEC [7], and will contribute to the creation of coherent and representative networks of such areas.
Selliste kaitsealade rajamine käesoleva direktiivi raames on oluline samm ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel ja nõukogu otsusega 93/626/EMÜ [7] heaks kiidetud bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis võetud kohustuste täitmise suunas ning aitab kaasa selliste alade sidusa ja representatiivse võrgustiku loomisele.
By applying an ecosystem-based approach to the management of human activities while enabling a sustainable use of marine goods and services, priority should be given to achieving or maintaining good environmental status in the Community’s marine environment, to continuing its protection and preservation, and to preventing subsequent deterioration.
Rakendades inimtegevuse ohjamiseks ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi ja võimaldades samal ajal merekaupade ja -teenuste jätkusuutlikku kasutamist, tuleks esmatähtsaks pidada ühenduse mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi saavutamist või säilitamist, selle kaitse ja säilitamise jätkamist ning edasise halvenemise ärahoidmist.
In order to achieve those objectives, a transparent and coherent legislative framework is required.
Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja läbipaistvat ja sidusat õiguslikku raamistikku.
This framework should contribute to coherence between different policies and foster the integration of environmental concerns into other policies, such as the Common Fisheries Policy, the Common Agricultural Policy and other relevant Community policies.
See raamistik peaks aitama kaasa sidususe parandamisele eri poliitikavaldkondade vahel ning edendama keskkonnaküsimuste lõimimist muudesse poliitikatesse, nagu ühine kalanduspoliitika, ühine põllumajanduspoliitika ja muud asjaomased ühenduse poliitikad.
The legislative framework should provide an overall framework for action and enable the action taken to be coordinated, consistent and properly integrated with action under other Community legislation and international agreements.
Õigusliku raamistikuga tuleks luua üldine tegevusraamistik ning võimaldada võetud meetmete koordineerimist, järjepidevust ja nõuetekohast integreerimist ühenduse muude õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingute alusel võetud meetmetega.
The diverse conditions, problems and needs of the various marine regions or subregions making up the marine environment in the Community require different and specific solutions.
Ühenduse merekeskkonda moodustavate eri merepiirkondade ja allpiirkondade erinevad tingimused, probleemid ja vajadused nõuavad erinevaid ja konkreetseid lahendusi.
That diversity should be taken into account at all stages of the preparation of marine strategies, but especially during the preparation, planning and execution of measures to achieve good environmental status in the Community’s marine environment at the level of marine regions or subregions.
Seda mitmekesisust tuleks arvesse võtta merestrateegiate väljatöötamise kõigis järkudes, kuid eriti ühenduse mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi saavutamiseks mõeldud meetmete ettevalmistamisel, kavandamisel ja elluviimisel merepiirkondade ja allpiirkondade tasandil.
Each Member State should therefore develop a marine strategy for its marine waters which, while being specific to its own waters, reflects the overall perspective of the marine region or subregion concerned.
Iga liikmesriik peaks seetõttu oma mereakvatooriumi jaoks välja töötama merestrateegia, mis lähtub küll liikmesriigi oma akvatooriumist, kuid kajastab samas asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna üldist perspektiivi.
Marine strategies should culminate in the execution of programmes of measures designed to achieve or maintain good environmental status.
Merestrateegiad peaksid tipnema hea keskkonnaseisundi saavutamiseks või säilitamiseks mõeldud meetmeprogrammide elluviimisega.
However, Member States should not be required to take specific steps where there is no significant risk to the marine environment, or where the costs would be disproportionate taking account of the risks to the marine environment, provided that any decision not to take action is properly justified.
Liikmesriikidelt ei tuleks siiski nõuda konkreetsete meetmete võtmist juhul, kui puudub märkimisväärne oht merekeskkonnale või kui kulud oleksid merekeskkonda ähvardavaid ohtusid arvestades ebaproportsionaalselt suured, tingimusel et iga otsust jätta meetmed võtmata nõuetekohaselt põhjendatakse.
Coastal waters, including their seabed and subsoil, are an integral part of the marine environment, and as such should also be covered by this Directive, in so far as particular aspects of the environmental status of the marine environment are not already addressed through Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy [8] or other Community legislation, so as to ensure complementarity while avoiding unnecessary overlaps.
Rannikuveed, sealhulgas nende merepõhi ja aluspinnas, on merekeskkonna lahutamatu osa ja seetõttu peaks käesolev direktiiv hõlmama ka neid niivõrd, kuivõrd merekeskkonna keskkonnaseisundi eriaspekte ei käsitleta juba Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivis 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) [8] või muus ühenduse õigusaktis, et tagada vastastikune täiendavus, vältides samal ajal ebavajalikku kattumist.
By reason of the transboundary nature of the marine environment, Member States should cooperate to ensure the coordinated development of marine strategies for each marine region or subregion.
Merekeskkonna piiriülese olemuse tõttu peaksid liikmesriigid tegema koostööd, et tagada iga merepiirkonna või allpiirkonna merestrateegiate koordineeritud väljatöötamine.
Since marine regions or subregions are shared both with other Member States and with third countries, Member States should make every effort to ensure close coordination with all Member States and third countries concerned.
Kuna merepiirkonnad või allpiirkonnad on ühised nii teiste liikmesriikide kui ka kolmandate riikidega, peaksid liikmesriigid tegema kõik võimaliku, et tagada tihe koordineerimine kõigi asjaomaste liikmesriikide ja kolmandate riikidega.
Where practical and appropriate, existing institutional structures established in marine regions or subregions, in particular Regional Sea Conventions, should be used to ensure such coordination.
Kui see on otstarbekas ja asjakohane, tuleks kõnealuse koordineerimise tagamiseks kasutada merepiirkondades või allpiirkondades eelkõige piirkondlike merekonventsioonide raames juba loodud institutsioonilisi struktuure.