natgillin/translations-raw huggingface dataset:
a renewed endeavour to build employment pathways for young people and reduce youth unemployment, as called for in the European Youth Pact,
püüdlused luua jätkuvalt tööhõivevõimalusi noortele ja vähendada noorte töötust, nagu näeb ette Euroopa noortepakt;
resolute action to increase female participation and reduce gender gaps in employment, unemployment and pay,
otsustav tegutsemine naiste tööhõive suurendamiseks ning sooliste tööhõive-, töötuse ja palgaerinevuste vähendamiseks;
better reconciliation of work and private life and the provision of accessible and affordable childcare facilities and care for other dependants,
töö ja eraelu parem ühitamine ning kättesaadavate ja taskukohase hinnaga lapsehoiuvõimaluste ning teiste ülalpeetavate hooldusvõimaluste pakkumine;
support for active ageing, including appropriate working conditions, improved (occupational) health status and adequate incentives to work and discouragement of early retirement,
aktiivse vananemise toetamine muu hulgas asjakohaste töötingimustega, parema tervisekaitsega töökohal ning piisavate stiimulitega töötamiseks ja ennetähtaegse pensionilemineku vältimiseks;
modern social protection systems, including pensions and healthcare, ensuring their social adequacy, financial sustainability and responsiveness to changing needs, so as to support participation and better retention in employment and longer working lives.
ajakohased sotsiaalkaitsesüsteemid, sealhulgas pensionid ja tervishoid, tagades nende sotsiaalse piisavuse, rahalise jätkusuutlikkuse ning vastavuse muutuvatele vajadustele, et toetada tööturul osalemist ja sinna jäämist ning pikemat tööiga.
See also integrated guideline ‘To safeguard economic and fiscal sustainability as a basis for increased employment’ (No 2).
Vt ka ühtset suunist „Kindlustada tööhõive kasvu aluseks olev majanduslik ja eelarveline jätkusuutlikkus” (nr 2).
Active inclusion policies can increase labour supply and strengthen society’s cohesiveness and are a powerful means of promoting the social and labour market integration of the most disadvantaged.
Aktiivse kaasamise poliitika võib suurendada tööjõu pakkumist ja tugevdada ühiskonna ühtekuuluvust ning on väga mõjusaks vahendiks, mille abil edendada kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimeste ühiskonda ja tööturule integreerumist.
Every unemployed person should be offered a job, apprenticeship, additional training or other employability measure; in the case of young persons who have left school within no more than 4 months by 2010 and in the case of adults within no more than 12 months.
Igale töötule tuleks pakkuda tööd, praktilist väljaõpet, lisakoolitust või töölevõtmise võimaluste suurendamisega seotud muid meetmeid, koolist lahkunud noorte puhul nelja kuu ja täiskasvanute puhul kaheteistkümne kuu jooksul aastaks 2010.
Policies aiming at offering active labour market measures to the long-term unemployed should be pursued, taking into consideration the participation rate benchmark of 25 % in 2010.
Järgida tuleks poliitikat, mille eesmärk on pakkuda pikaajalistele töötutele aktiivseid tööturupoliitika meetmeid, võttes arvesse 2010. aastaks seatud 25 % tööturul osalemise määra eesmärki.
Activation should be in the form of training, retraining, work practice, a job or other employability measure, combined where appropriate with on-going job search assistance.
Tööturul aktiivseks muutmine peaks toimuma koolituse, ümberõppe, tööpraktika, töö või töölevõtmise võimalusi suurendavate muude meetmete abil, ning vajadusel jätkatakse samal ajal tööotsingute toetamist.
Facilitating access to employment for job seekers, preventing unemployment and ensuring that those who become unemployed remain closely connected to the labour market and employable are essential to increase participation, and combat social exclusion.
Tööturul osalemise suurendamiseks ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks on väga tähtis hõlbustada tööotsijate pääsu tööturule, ennetada töötuks jäämist ja tagada, et töö kaotanud inimesed jäävad tööturuga tihedalt seotuks ning suurendavad oma võimalusi tööd saada.
Attaining these objectives requires removing barriers to the labour market by assisting with effective job-searching, facilitating access to training and other active labour market measures.
Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb kõrvaldada tööturule pääsemise takistused, toetades tegelikke tööotsinguid ning hõlbustades juurdepääsu koolitusele ja muudele aktiivsetele tööturumeetmetele.
Ensuring affordable access to basic social services, adequate levels of minimum resources to all, combined with the principle of fair remuneration in order to make work pay are equally important.
Samaväärselt tähtis on põhilistele sotsiaalsetele teenustele taskukohase juurdepääsu ning igaühele piisava suurusega miinimumvahendite tagamine koos töö tasuvaks muutmiseks õiglase tasu põhimõttega.
This approach should, at the same time, ensure that work pays for all workers, as well as remove unemployment, poverty and inactivity traps.
See lähenemisviis peaks samal ajal tagama, et töö on kõikide töötajate jaoks tasuv, ning kaotama töötuse, vaesuse ja tööturult kõrvalejäämise ohud.
Special attention should be paid to promoting the inclusion of disadvantaged people, including low-skilled workers, in the labour market, inter alia, through the expansion of social services and the social economy, as well as the development of new sources of jobs in response to collective needs.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsas olukorras olevate inimeste, sealhulgas madala kvalifikatsiooniga töötajate tööturule kaasamisele, laiendades muu hulgas sotsiaalteenuseid ja sotsiaalset ettevõtlust ning luues kollektiivsest vajadustest lähtuvalt uusi töövõimalusi.
Guideline 19.
Suunis 19.
Ensure inclusive labour markets, enhance work attractiveness, and make work pay for job-seekers, including disadvantaged people, and the inactive through:
Tagada tööotsijatele, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatele ja mitteaktiivsetele inimestele pääs tööturule ning muuta töö neile atraktiivseks ja tasuvaks järgmiste meetmetega:
active and preventive labour market measures including early identification of needs, job search assistance, guidance and training as part of personalised action plans, provision of necessary social services to support the inclusion of those furthest away from the labour market and contribute to the eradication of poverty,
aktiivsete ja ennetavate tööturumeetmete kasutamine, sealhulgas vajaduste varane väljaselgitamine, abi tööotsimisel, nõustamine ja koolitused osana isiklike tegevuskavade koostamisest, tööturult enim tõrjutud inimeste kaasamiseks sotsiaalteenuste pakkumine ning vaesuse kaotamisele kaasaaitamine;
continual review of the incentives and disincentives resulting from the tax and benefit systems, including the management and conditionality of benefits and a significant reduction of high marginal effective tax rates, notably for those with low incomes, whilst ensuring adequate levels of social protection,
maksu- ja hüvitissüsteemidest tulenevate motiveerivate ja motivatsiooni pärssivate tegurite pidev läbivaatamine, sealhulgas hüvitiste haldamine ja tingimuste asjakohasus ning kõrgete tegelike piirmaksumäärade märkimisväärne vähendamine iseäranis madalat palka saavate töötajate puhul, tagades samal ajal sotsiaalkaitse piisava taseme;
development of new sources of jobs in services for individuals and businesses, notably at local level.
teenindussfääris uute töövõimaluste loomine nii üksikisikutele kui ettevõtjatele eelkõige kohalikul tasandil.
To allow more people to find better employment, it is also necessary to strengthen the labour market infrastructure at national and EU level, including through the EURES network, so as to better anticipate and resolve possible mismatches.
Parema töökoha leidmise võimaldamiseks suuremale arvule inimestele on ühtlasi vaja tugevdada tööturu infrastruktuuri riiklikul ja ELi tasandil, sealhulgas EURESi võrgu kaudu, et paremini ennetada ja lahendada võimalikke vastuolusid.
Better transitions between jobs and into employment are essential and policies to enhance mobility and matching on the labour market should be promoted.
Eriti tähtis on hõlbustada tööle asumist ja liikumist ühelt töökohalt teisele ning edendada liikuvuse suurendamise ja tööturu vajadustega arvestamise poliitikat.
Job-seekers throughout the EU should be able to consult all job vacancies advertised through Member States’ employment services.
Kogu ELi tööotsijatel peaks olema võimalik tutvuda kõikide vabade töökohtadega, mida liikmesriikide tööhõivetalitused vahendavad.
Mobility of workers within the EU should be fully ensured within the context of the Treaties.
Tuleks täielikult tagada töötajate liikuvus ELi piires vastavalt aluslepingutele.
Full consideration must also be given on the national labour markets to the additional labour supply resulting from immigration of third-country nationals.
Riikide tööturgudel tuleb täit tähelepanu pöörata ka lisatööjõu pakkumisele, mis tuleneb kolmandate riikide kodanike sisserändest.
Guideline 20.
Suunis 20.
Improve matching of labour market needs through:
Parandada tööturu vajaduste rahuldamist järgmiste meetmetega:
the modernisation and strengthening of labour market institutions, notably employment services, also with a view to ensuring greater transparency of employment and training opportunities at national and European level,
tööturuasutuste, eelkõige tööhõivetalituste ajakohastamine ja tugevdamine, pidades samuti silmas tööleasumis- ja koolitusvõimaluste läbipaistvuse suurendamist riiklikul ja Euroopa tasandil;
removing obstacles to mobility for workers across Europe within the framework of the Treaties,
asutamislepingute raames töötajate üleeuroopalise liikumisega seotud takistuste kõrvaldamine;
better anticipation of skill needs, labour market shortages and bottlenecks,
oskustega seotud vajaduste, tööturu puuduste ja kitsaskohtade parem ennetamine;
appropriate management of economic migration,
majandusrände asjakohane haldamine.
Improve adaptability of workers and enterprises
Parandada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet
Europe needs to improve its capacity to anticipate, trigger and absorb economic and social change.
Euroopa peab parandama oma suutlikkust ennetada ja käivitada majanduslikke ja sotsiaalseid muutusi ning nendega kohaneda.
This requires employment-friendly labour costs, modern forms of work organisation, promoting ‘good work’ and well-functioning labour markets allowing more flexibility combined with employment security to meet the needs of companies and workers.
See nõuab tööhõivet soodustavaid tööjõukulusid, töökorralduse tänapäevaseid vorme, „hea töö” edendamist ja hästitoimivaid tööturgusid, mis võimaldavad suuremat paindlikkust koos tööga kindlustatusega, et rahuldada ettevõtete ja töötajate vajadusi.
This should also contribute to preventing the emergence of segmented labour markets and reducing undeclared work (see also Guidelines 18, 19, 20 and 23).
See peaks ühtlasi aitama vältida tööturgude suurenevat killustatust ja vähendada mitteametlikku töötamist (vt ka suuniseid nr 18, 19, 20 ja 23).
In today’s increasingly global economy with market opening and the continual introduction of new technologies, both enterprises and workers are confronted with the need, and indeed the opportunity, to adapt.
Tänapäeva globaliseerunud, avanevate turgude ja uute tehnoloogiatega majanduses on nii ettevõtetel kui töötajatel vajadus ja reaalne võimalus kohaneda.
While this process of structural change is overall beneficial to growth and employment, it also brings about transformations which are disruptive to some workers and enterprises.
Kuigi kõnealune struktuursete muutuste protsess üldiselt soodustab majanduskasvu ja tööhõivet, toob see ühtlasi kaasa muutusi, mis on mõnedele töötajatele ja ettevõtetele kahjulikud.
Enterprises must become more flexible to respond to sudden changes in demand, adapt to new technologies and innovate constantly, in order to remain competitive.
Ettevõtted peavad konkurentsis püsimiseks muutuma paindlikumaks, et reageerida järskudele muutustele nõudluses, kohanema uute tehnoloogiatega ja tegema pidevalt uuendusi.
They must also respond to the increasing demand for job quality related to workers’ personal preferences and family changes, and they will have to cope with an ageing workforce and fewer young recruits.
Ühtlasi peavad ettevõtted reageerima suurenevale nõudlusele kvaliteetsete töökohtade järele, mis on seotud töötajate isiklike eelistustega ja nende perekonnaelu muutustega, ning toime tulema vananeva tööjõu ja väheste uute noorte töötajatega.
For workers, working life is becoming more complex as working patterns become more diverse and irregular and an increasing number of transitions need to be managed successfully throughout the lifecycle.
Töötajate jaoks muutub töötamine keerulisemaks, kuna töökorraldus mitmekesistub, ebaühtlustub, ja elu jooksul on vaja edukalt läbi teha järjest rohkem muutusi.
With rapidly changing economies, workers must be furnished with lifelong learning opportunities, in order to cope with new ways of working, including enhanced exploitation of Information and Communication Technologies (ICT).
Kiirelt muutuva majanduse tingimustes peavad töötajad olema valmis elukestvaks õppeks, et nad tuleksid toime uute tööviiside, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia laieneva kasutamisega.
Changes in working status with associated risks of temporary losses of income should be better accommodated through the provision of appropriate modernised social protection.
Ametiseisundi muutustega, millega kaasneb ajutise sissetulekukaotuse risk, kohanemiseks tuleks võimaldada asjakohast ajakohastatud sotsiaalkaitset.
To successfully meet these challenges an integrated flexicurity approach is needed.
Nende väljakutsetega tegelemiseks on vaja kaitstud paindlikkuse integreeritud lähenemisviisi.
Flexicurity involves the deliberate combination of flexible and reliable contractual arrangements, comprehensive lifelong learning strategies, effective active labour market policies and modern, adequate and sustainable social protection systems.
Kaitstud paindlikkus hõlmab paindlike ja usaldusväärsete lepingutingimuste, igakülgsete elukestva õppe strateegiate, tõhusa aktiivse tööturupoliitika ja kaasaegsete, asjakohaste ja jätkusuutlike sotsiaalkindlustussüsteemide läbimõeldud ühendamist.
Member States should implement their own flexicurity pathways, based on the common principles adopted by the Council.
Liikmesriigid peaksid rakendama oma kaitstud paindlikkuse lahendusi, mis põhinevad nõukogu poolt heaks kiidetud ühistel põhimõtetel.
These principles serve as a useful basis for reforms, framing national policy options and specific national arrangements in the field of flexicurity.
Nimetatud põhimõtted on kasulikuks aluseks reformidele, piiritledes kaitstud paindlikkuse valdkonnas riiklikke poliitikavõimalusi ja konkreetseid siseriiklikke korraldusi.
There is no single pathway and no single principle is more important than another.
Seejuures puudub üks ja ainus tegutsemisviis ning ükski põhimõte ei ole teistest olulisem.
Guideline 21.
Suunis 21.
Promote flexibility combined with employment security and reduce labourmarket segmentation, having due regard to the role of the social partners, through:
Tööturu osapoolte rolli vajalikul määral arvesse võttes edendada paindlikkust koos tööga kindlustatusega ja vähendada tööturu killustatust järgmiste meetmetega:
the adaptation of employment legislation, reviewing where necessary the different contractual and working time arrangements,
tööõiguse kohandamine, vaadates vajaduse korral läbi erinevad lepingutingimused ja tööajakorraldused;
addressing the issue of undeclared work,
ebaseadusliku töö probleemiga tegelemine;
better anticipation and positive management of change, including economic restructuring, notably changes linked to trade opening, so as to minimise their social costs and facilitate adaptation,
muutuste, sealhulgas majanduse ümberkorraldused, ja eriti kaubavahetuse laienemisega seotud muutuste parem ennetamine ja õigesti juhtimine, et minimeerida neist tulenevaid sotsiaalkulusid ja hõlbustada kohanemist;
the promotion and dissemination of innovative and adaptable forms of work organisation, with a view to improving quality and productivity at work, including health and safety,
uuenduslike ja paindlike töökorraldusviiside edendamine ja levitamine eesmärgiga parandada töö kvaliteeti ja tootlikkust, sealhulgas paremat tervishoidu ja ohutust;
support for transitions in occupational status, including training, self-employment, business creation and geographic mobility.
ametiseisundi muutuste toetamine, sealhulgas koolituse, füüsiliste isikute ettevõtluse, ettevõtete asutamise ja geograafilise liikuvuse soodustamisega.
See also integrated guideline ‘To promote greater coherence between macroeconomic, structural and employment policies’ (No 5).
Vt ka ühtset suunist „Edendada makromajanduspoliitika, struktuuripoliitika ja tööhõivepoliitika vahelist sidusust” (nr 5).
To maximise job creation, preserve competitiveness and contribute to the general economic framework, overall wage developments should be in line with productivity growth over the economic cycle and should reflect the labour market situation.
Selleks et luua võimalikult palju töökohti, säilitada konkurentsivõimet ja anda oma panus üldisesse majanduslikku raamistikku, peaks üldine palkade areng olema kooskõlas tööviljakuse kasvuga kogu majandustsükli vältel ja peegeldama olukorda tööturul.
The gender pay gap should be substantially reduced.
Meeste ja naiste palgaerinevusi tuleks märkimisväärselt vähendada.
Particular attention should be given to explaining and addressing the reasons for the low wage levels in professions and sectors which tend to be dominated by women.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata selliste põhjuste selgitamisele, miks ametialadel ja sektoris, kus enamasti domineerivad naised, on madalam palgatase, ja nende põhjustega tegelemisele.
Efforts to reduce non-wage labour costs and to review the tax wedge may also be needed to facilitate job creation, especially for low-wage employment.
Töökohtade loomise soodustamiseks, eriti madalapalgaliste töökohtade puhul, võivad osutuda vajalikuks ka jõupingutused palgaväliste tööjõukulude vähendamiseks ja maksukoormuse ülevaatamiseks.
Guideline 22.
Suunis 22.
Ensure employment-friendly labour cost developments and wage-setting mechanisms by:
Tagada tööhõivet soodustav tööjõukulude areng ja palkade kujundamise mehhanismid järgmiste meetmetega:
encouraging social partners within their own areas of responsibility to set the right framework for wage bargaining in order to reflect productivity and labour market challenges at all relevant levels and to avoid gender pay gaps,
tööturu osapoolte julgustamine kujundama oma vastutusvaldkonnas õiget raamistikku palgaläbirääkimiste jaoks, et kajastada tootlikkust ja tööturuga seonduvaid probleeme kõigil asjaomastel tasanditel ning vältida meeste ja naiste palgavahesid;
reviewing the impact on employment of non-wage labour costs and where appropriate adjust their structure and level, especially to reduce the tax burden on the low-paid.
palgaväliste tööjõukulutuste läbivaatamine seoses nende mõjuga tööhõivele ning vajaduse korral nende struktuuri ja taseme kohandamine eelkõige madalapalgaliste töötajate maksukoormuse vähendamiseks.
See also integrated guideline ‘To ensure that wage developments contribute to macroeconomic stability and growth’ (No 4).
Vt ka ühtset suunist „Tagada, et palkade areng aitaks kaasa makromajandusliku stabiilsuse ja kiirema majanduskasvu saavutamisele” (nr 4).
Increase investment in human capital through better education and skills
Suurendada investeeringuid inimkapitali hariduse ja kutseoskuste arendamise teel
Europe needs to invest more and more effectively in human capital.
Euroopa peab hakkama rohkem ja tõhusamalt investeerima inimkapitali.
Too many people fail to enter, progress or remain in the labour market because of a lack of skills, or due to skills mismatches.
Liiga paljud inimesed ei suuda tööturule pääseda ja seal edasi liikuda või tööturul püsida oskuste puudumise või oskuste sobimatuse tõttu.
To enhance access to employment for men and women of all ages, raise productivity levels, innovation and quality at work, the EU needs higher and more effective investment in human capital and lifelong learning.
Selleks et soodustada igas vanuses meeste ja naiste tööturule pääsemist, tõsta tööviljakust, innovaatilisust ja töö kvaliteeti, on ELil vaja kooskõlas kaitstud paindlikkuse põhimõttega investeerida senisest enam ja tõhusamalt inimkapitali ja elukestvasse õppesse.
Knowledge-based and service-based economies require different skills from traditional industries; skills which also constantly need updating in the face of technological change and innovation.
Teadmistel ja teenustel põhinev majandus nõuab tavapäraseks tootmiseks vajalikest oskustest erinevaid oskusi, mida ühtlasi tuleb tehnoloogiliste muutuste ja innovatsiooni tõttu pidevalt ajakohastada.
Workers, if they are to remain and progress in work and be prepared for transition and changing labour markets, need to accumulate and renew skills regularly.
Kui töötajad soovivad tööturul püsida ja edasi liikuda ning üleminekuks ja tööturgude muutumiseks valmis olla, peavad nad korrapäraselt uusi oskusi omandama ja olemasolevaid täiendama.
The productivity of enterprises is dependent on building and maintaining a workforce that can adapt to change.
Ettevõtete tootlikkus sõltub sellise tööjõu töölevõtmisest ja säilitamisest, kes on võimeline muutustega kohanema.
Governments need to ensure that educational attainment levels are improved and that young people are equipped with the necessary key competences, in line with the European Youth Pact.
Valitsused peavad tagama, et haridustase paraneks ja noortel oleksid vajalikud põhioskused vastavalt Euroopa noortepaktile.
In order to improve labourmarket prospects for youth, the EU should aim for an average rate of no more than 10 % early school leavers; and for at least 85 % of 22-year-olds to have completed upper secondary education by 2010.
Selleks, et suurendada noorte väljavaateid edukalt tööturule pääseda, peaks EL seadma kooli pooleli jätnud õpilaste osakaalu eesmärgiks keskmiselt mitte rohkem kui 10 %, ja vähemalt 85 % 22aastastest isikutest peaks olema aastaks 2010 omandanud keskhariduse.
Policies should also aim at increasing the EU average level of participation in lifelong learning to at least 12,5 % of the adult working-age population (25 to 64 age group).
Samuti peaks poliitika eesmärk olema suurendada elukestvas õppes osalemist ELis keskmiselt vähemalt 12,5 %-ni täiskasvanud tööealisest elanikkonnast (25- kuni 64aastased).
All stakeholders should be mobilised to develop and foster a true culture of lifelong learning from the earliest age.
Tuleks kaasata kõik sidusrühmad, et arendada ja tugevdada tõeliselt elukestva õppe suundumust alates varasest noorusest.
To achieve a substantial increase in public and private investment in human resources per capita and guarantee the quality and efficiency of these investments, it is important to ensure fair and transparent sharing of costs and responsibilities between all actors.
Selleks et saavutada riiklikus ja erasektoris inimressurssidesse investeerimise kasv ühe elaniku kohta ning tagada nende investeeringute kvaliteet ja tõhusus, on oluline tagada kulude ja vastutuse õiglane ja läbipaistev jaotus kõigi osalejate vahel.
Member States should make better use of the Structural Funds and the European Investment Bank for investment in education and training.
Liikmesriigid peaksid haridusse ja koolitusse investeerimisel paremini kasutama struktuurifondide ja Euroopa Investeerimispanga vahendeid.
To achieve these aims, Member States must implement the coherent and comprehensive lifelong learning strategies to which they have committed themselves.
Nende eesmärkide saavutamiseks peavad liikmesriigid rakendama ühtseid ja terviklikke elukestva õppe strateegiaid, mille rakendamiseks nad on kohustuse võtnud.
Guideline 23.
Suunis 23.
Expand and improve investment in human capital through:
Laiendada ja parandada investeerimist inimkapitali järgmiste meetmetega: