natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under the tolling agreement the German importer, who is an independent entity from the Belarusian manufacturer, supplies the latter with the raw material and covers all expenses linked to their imports into Belarus (transportation, handling and insurance costs).
Töötlemislepingu kohaselt varustab Saksa importija, kes on Valgevene tootjast sõltumatu üksus, viimast toorainega ning katab kõik selle Valgevenesse impordiga seotud kulud (transpordi-, käitlemis- ja kindlustuskulud).
It then pays a tolling fee and covers the transportation, handling and insurance expenses from Belarus to the EU.
Seejärel maksab ta töötlemistasu ning katab transpordi-, käitlemis- ja kindlustuskulud Valgevenest ELi.
Throughout the process of manufacturing, the German importer remains the owner of the product concerned exported from Belarus.
Tootmisprotsessi jooksul jääb Saksa importija vaatlusaluse Valgevenest eksporditud toote omanikuks.
Due to the fact that under the tolling agreement there is no actual export price, it had to be constructed.
Kuna töötlemislepingu kohaselt ei ole mitte mingisugust tegelikku ekspordihinda, tuli see arvestada.
A comparison was made between the total imports of the product concerned originating in Belarus calculated on the basis of Eurostat (using CN codes ex73063041, ex73063049, ex73063072 and ex73063077) and the volume of exports as reported in the questionnaire replies submitted by the cooperating manufacturer and the aforementioned German operator.
Võrreldi Eurostati põhjal (kasutades CN-koode ex73063041, ex73063049, ex73063072 ja ex73063077) välja arvutatud Valgevenest pärit vaatlusaluse toote koguimporti ja koostööd teinud tootja ning eespool nimetatud Saksa ettevõtja esitatud küsimustiku vastustes esitatud ekspordimahtu.
On this basis it was established that the level of cooperation was low, i.e. 30 % of the overall Belarusian exports to the Community.
Selle alusel määrati kindlaks, et koostöötase oli madal, s.t 30 % kogu Valgevenest pärit impordist ühendusse.
There were no requests for individual treatment pursuant to Article 9(5) of the basic Regulation.
Ei esitatud ühtegi taotlust individuaalseks kohtlemiseks algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt.
Normal value was established on the basis of the prices or constructed value in an analogue country, pursuant to Article 2(7) of the basic Regulation.
Normaalväärtus määrati kindlaks hindade või arvestusliku väärtuse põhjal võrdlusriigis algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt.
As mentioned above in the part concerning the PRC, notice 1 indicated USA as an appropriate analogue country for the purpose of establishing normal value for Belarus as well as the PRC.
Nagu on märgitud eespool Hiina Rahvavabariiki käsitlevas osas, viidati esimeses teates USAle kui sobivale võrdlusriigile normaalväärtuse kindlaks määramiseks nii Valgevene kui ka Hiina Rahvavabariigi jaoks.
The main reasons justifying the choice of the USA, mentioned above in the analysis of the PRC, also apply to Belarus.
Eespool Hiina Rahvavabariigi analüüsi juures nimetatud peamised põhjused, mis õigustavad USA valimist, kehtivad ka Valgevene puhul.
Two parties opposed the choice of the USA as an analogue country and suggested Turkey instead.
Kaks isikut vaidlustasid USA valiku võrdlusriigiks ning soovitas selle asemel Türgit.
The main reasons that led the Commission to choose the USA over Turkey have been outlined in recitals 76 to 84 above.
Peamised põhjused, miks komisjon valis Türgi asemel USA, on esitatud eespool põhjendustes 76 kuni 84.
Consequently, the methodology detailed in recitals 32 to 37 has been applied to determine the normal value.
Seetõttu on normaalväärtuse kindlaks tegemiseks rakendatud põhjendustes 32 kuni 37 kirjeldatud metoodikat.
The data furnished by the German importer only related to a part of the products originating in Belarus and exported to the Community.
Saksa importija esitatud andmed olid seotud vaid osaga Valgevenest pärit ja ühendusse eksporditavatest toodetest.
No data were furnished for the other, very substantial part of those imports.
Ülejäänud väga märkimisväärse osa kohta impordist ei esitatud mitte mingisuguseid andmeid.
Therefore, use had to be made, with regard to that latter part to the best facts available pursuant to Article 18 of the basic Regulation.
Seepärast tuli kasutada selle ülejäänud osa kohta kättesaadavaid fakte algmääruse artikli 18 kohaselt.
Two main sources of information were analysed.
Analüüsiti kaht peamist teabeallikat.
Eurostat data was not considered adequate.
Eurostati andmeid ei peetud adekvaatseks.
Firstly, it contained tolling transactions with the German operator for which there was no export price.
Esiteks sisaldas see töötlemistehinguid Saksa ettevõtjaga, kelle suhtes ei kehtinud ekspordihind.
Secondly, it contained also tolling transactions with the Swiss company which did not cooperate.
Teiseks sisaldas see töötlemistehinguid ka koostööd mitte teinud Šveitsi äriühinguga.
It should also be stressed that, according to the claim by certain parties, and according to the website of the Interpipe Group, the Ukrainian company which is the subject of the Ukraine interim review, this group is related both to the Swiss company and to the Belarusian company.
Tuleks ka rõhutada, et teatavate isikute väitel ja Ukraina vahepealse läbivaatamise aluseks oleva Ukraina äriühingu Interpipe Groupi kodulehekülje kohaselt on see kontsern seotud nii Šveitsi kui ka Valgevene äriühinguga.
In the absence of any cooperation from the Swiss company, no export prices could be established for the transactions made by it.
Igasuguse koostöö puudumise tõttu Šveitsi äriühingu poolt ei olnud võimalik kindlaks teha ühtegi ekspordihinda tema tehtud tehingute puhul.
On the other hand, the detailed type-by-type data from transactions associated with the aforementioned German operator, including the operator's cost and expenses, were available.
Teisest küljest olid kättesaadavad üksikasjalikud andmed eespool nimetatud Saksa ettevõtjaga seotud tehingute kohta üksikute tüüpide lõikes, kaasa arvatud kättesaadavuse korral ka ettevõtja omahinna ja kulude kohta.
This allowed the investigating authority to establish the export price on a type-by-type basis, as explained below.
See võimaldas uurimise teostajal teha kindlaks ekspordihind üksikute tüüpide lõikes eespool selgitatud viisil.
This was therefore considered the best information available to the Commission.
Seda peeti seetõttu parimaks komisjonile kättesaadavaks teabeks.
The export price was constructed on the basis of the price of the product concerned sold to the first independent customer of the cooperating German importer.
Ekspordihind arvestati koostööd teinud Saksa importija esimesele sõltumatule kliendile müüdud vaatlusaluse toote hinna põhjal.
In this specific case, due to the tolling agreement, certain adjustments had to be made in order to establish a reliable export price, at the Community frontier level.
Sel konkreetsel juhul tuli töötlemislepingu tõttu teha teatavad kohandused, et määrata kindlaks usaldusväärne ekspordihind ühenduse piiri tasemel.
Adjustments were thus made for all costs incurred between the Community border and the first independent customer of the German importer.
Kohandused tehti seega kõikides kuludes, mis jäid ühenduse piiri ja Saksa importija esimese sõltumatu kliendi vahele.
These included SG&A and profit of the German importer, as well as transportation, insurance and custom fees within the Community. 9 .4.
Nende hulka kuulusid nii Saksa importija müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kui ka transpordi-, kindlustus- ja tollimaksud ühenduses.
For the purpose of ensuring a fair comparison between the normal value and the export price, due allowances in the form of adjustments were made for differences affecting prices and price comparability in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation.
Normaalväärtuse ja ekspordihindade õiglase võrdlemise tagamiseks kohandati nõuetekohaselt hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt.
Appropriate adjustments concerning physical characteristics, transport, insurance costs and customs charges were granted where they were found to be justified, accurate and supported by verified evidence.
Asjakohased kohandused seoses füüsikaliste omaduste, transpordi- ja kindlustuskulude ning tollimaksudega tehti kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks.
Determination of dumping
Dumpingu kindlakstegemine
On this basis the country-wide level of dumping was established at 92,4 % of the CIF Community frontier price.
Selle alusel tuvastati üleriigiline dumpingutase olevat 92,4 % CIF-hinnast ühenduse piiril.
The volume of Russian imports amounted to around 36 KT, corresponding to a market share of 3,3 % in the IP.
Venemaalt pärit impordimaht küündis 36 kilotonnini, mis vastas uurimisperioodil 3,3 %-le turuosast.
Due to the apparent large number of exporting producers, a sample was initially selected.
Eksportivate tootjate ilmse suure arvu tõttu koostati esialgu valim.
In that context, four groups were notified to reply to the Commission's questionnaire, but replies were received only from two, therefore sampling was no longer necessary.
Neljal kontsernil paluti vastata komisjoni küsimustikule, kuid vastused saadi vaid kahelt; seega ei olnud väljavõtteline uuring enam vajalik.
For both exporting producers, domestic sales of the product concerned were representative as defined in recital 32.
Mõlema eksportiva tootja jaoks oli vaatlusaluse toote omamaine müük tüüpiline, nagu on määratletud põhjenduses 32.
In accordance with the methodology described in recitals 33 et seq., normal value was based on prices paid or payable, in the ordinary course of trade, by independent customers in the Russian Federation.
Kooskõlas põhjenduses 33 ja sellele järgnevates põhjendustes kirjeldatud metoodikaga põhines normaalväärtus tavapärase kaubandustegevuse käigus Vene Föderatsioonis asuvate sõltumatute klientide makstud või makstavatel hindadel.
With regard to manufacturing costs, and in particular energy costs, as far as gas is concerned, it was examined whether the gas prices paid by the exporting producers reasonably reflected the costs associated with the production and distribution of gas.
Tootmiskulude ja eelkõige gaasiga seotud energiakulude puhul uuriti, kas eksportivate tootjate makstud gaasihinnad peegeldasid gaasi tootmise ja jaotamisega seotud kulusid.
It was found that the domestic gas price paid by the exporting producers was around one fourth of the export price of natural gas from Russia.
Tehti kindlaks, et eksportivate tootjate siseturul tasutud gaasihind oli ligikaudu üks neljandik Vene maagaasi ekspordihinnast.
In this regard, all available data indicates that domestic gas prices in Russia are regulated prices, which are far below market prices paid in unregulated markets for natural gas.
Seejuures näitavad kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa omamaised gaasihinnad on reguleeritud hinnad, mis on tunduvalt madalamad maagaasi hindadest reguleerimata turgudel.
Therefore, since gas costs were not reasonably reflected in the exporting producers' records as provided for in Article 2(5) of the basic Regulation, they had to be adjusted accordingly.
Seetõttu, kuna gaasihinnad ei peegeldunud eksportivate tootjate aruannetes, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 5, tuli neid vastavalt kohandada.
In the absence of any sufficiently representative, undistorted gas prices relating to the Russian domestic market, it was considered appropriate to base the adjustment, in accordance with Article 2(5), on the basis of information from other representative markets.
Kuna ei olnud võimalik leida Venemaa omamaise turu piisavalt tüüpilist moonutamata gaasihinda, peeti algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt asjakohaseks võtta kohanduse aluseks teave muude tüüpiliste turgude kohta.
The adjusted price was based on the average price of Russian gas when sold for export at the German/Czech border (Waidhaus), adjusted for local distribution costs.
Kohandatud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus), mis oli kohandatud kohalike jaotuskulude jaoks.
Waidhaus, being the main hub for Russian gas sales to the EU, which is both the largest market for the Russian gas and has prices reasonably reflecting costs, can be considered a representative market within the meaning of Article 2(5) of the basic Regulation.
Waidhausi – peamist sõlmpunkti Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hinnad kajastavad kulusid mõistlikult – võib käsitada kui tüüpilist turgu algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses.
For those product types where the normal value was constructed, as described above, the construction was done on the basis of the manufacturing costs of the exported types after the adjustment for the gas cost.
Nende tootetüüpide puhul, mille normaalväärtus arvestati eespool kirjeldatud viisil, tehti arvestused eksporditud tüüpide tootmiskulude alusel pärast gaasihinna korrigeerimist.
For those cases where exports to the Community were made via a related importer located in the Community, a constructed export price has been established pursuant to Article 2(9) of the basic Regulation.
Nendel juhtudel, kui eksportmüük ühendusse toimus ühenduses asuva sidusimportija kaudu, määrati algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks arvestuslik ekspordihind.
In cases where exports were made to independent customers in the Community, via a related trader located in the Russian Federation, export prices were based on prices paid or payable by independent customers in the Community.
Nendel juhtudel, kui eksportmüük toimus ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele Vene Föderatsioonis asuva seotud kaubandusettevõtja kaudu, põhinesid ekspordihinnad ühenduses asuvate sõltumatute klientide makstud või makstavatel hindadel.
Appropriate adjustments concerning credit, transport costs and ancillary charges were made where they were found to be warranted and supported by verified evidence.
Asjakohased kohandused seoses krediidi- ja transpordikuludega ning lisamaksudega tehti juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks ja tõendatuks.
The comparison between the normal value and the export price showed the existence of dumping.
Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus näitas dumpingu esinemist.
After disclosure, comments were submitted by both Russian exporting producers.
Pärast asjaomaste isikute teavitamist esitasid mõlemad Vene eksportivad tootjad oma märkused.
In the first case, substantiated comments, dealing in particular with adjustments on constructed normal values, led to a minor change of the dumping margin, which will have no impact on the anti-dumping duty, as the revised dumping margin is still above the injury margin.
Esimesel juhul viisid põhjendatud märkused, mis käsitlesid eelkõige arvestuslike normaalväärtuste korrigeerimisi, dumpingumarginaali väheoluliste muudatusteni, mis ei mõjuta dumpinguvastast tollimaksu, kuna muudetud dumpingumarginaal ületab endiselt kahjumarginaali.
In the second case, the interested party pointed to a clerical mistake leading to the double counting of the SG&A; this mistake has been corrected.
Teisel juhul osutas huvitatud isik kirjaveale, mille tagajärjel oli müügi-, üld- ja halduskulusid arvestatud kahekordselt; see viga on parandatud.
On that basis, the dumping margins (per group of exporting producer) expressed as a percentage of the CIF import price at the Community border, duty unpaid, are the following:
Sellel alusel on dumpingumarginaalid (eksportiva tootja kontserni kohta), väljendatud protsendina CIF-impordihinnast ühenduse piiril tollimaksu tasumata, järgmised:
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company and Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works) — 22,7 %,
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company ja Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works) – 22,7 %,
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works and Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant) — 10,1 %.
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works ja Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant) – 10,1 %.
Conclusions on dumping regarding Russia
Järeldused dumpingu kohta Venemaaga seoses
Since the level of cooperation was high (more than 90 % of the exports of the product concerned from the Russian Federation to the Community, as reported in Eurostat), the residual dumping margin applicable to all other exporters in the Russian Federation was set at the same level as the one established for the cooperating exporting producer TMK Group, namely 22,7 %.
Kuna koostöötase oli kõrge (Eurostati andmetel rohkem kui 90 % Vene Föderatsioonist pärineva vaatlusaluse toote ekspordist ühendusse), määrati kõikide muude Vene Föderatsioonis asuvate eksportijate suhtes kohaldatav dumpingu jääkmarginaal samale tasemele nagu on kindlaks määratud koostööd teinud eksportiva tootja TMK Groupi puhul, nimelt 22,7 %-le.
LIKELIHOOD OF A CONTINUATION AND/OR RECURRENCE OF DUMPING ACCORDING TO ARTICLE 11(2) OF THE BASIC REGULATION; ADEQUACY OF THE LEVEL OF THE MESURE AS REGARDS DUMPING ACCORDING TO ARTICLE 11(3) OF THE BASIC REGULATION
DUMPINGU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS ALGMÄÄRUSE ARTIKLI 11 LÕIKE 2 KOHASELT; DUMPINGU SUHTES KOHALDATAVA MEETME TASEME PIISAVUS ALGMÄÄRUSE ARTIKLI 11 LÕIKE 3 KOHASELT.
GENERAL
ÜLDKÜSIMUSED
In accordance with Article 11(2) of the basic Regulation, it was examined whether dumping was likely to continue or recur upon a possible expiry of the measures in force against Thailand, Turkey and the Ukraine.
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas Tai, Türgi ja Ukraina suhtes kehtivate meetmete võimalik aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.
Further, in accordance with Article 11(3) of the basic Regulation, for Turkey and for the one Ukrainian company, it was examined whether there were changed circumstances since the original investigation regarding dumping which could be considered to be of a lasting nature.
Lisaks uuriti algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt Türgi ja ühe Ukraina äriühingu kohta, kas esialgsest dumpinguga seotud uurimisest alates esines muutunud asjaolusid, mida võib pidada püsivaks.
Unlike in the original investigation there were no exports of the product concerned from Thailand in the IP according to Eurostat data.
Erinevalt esialgsest uurimisest ei esinenud Eurostati andmetel uurimisperioodil vaatlusaluse toote eksporti Taist.
The single cooperating producer declared no export sales to the Community, and no other exporting operators cooperated.
Ainus koostööd teinud tootja ei teatanud eksportmüügist ühendusse ning peale tema ei teinud koostööd ükski eksportiv ettevõtja.
Thai export statistics did suggest that there were some Thai exports recorded in the IP that could relate also in part to the product concerned but these were in any event negligible in terms of volume and would thus not have been representative.
Tai ekspordistatistika viitas küll sellele, et uurimisperioodil oli registreeritud mõningat eksporti Taist, mida võib osaliselt seostada ka vaatlusaluse tootega, kuid see oli igatahes oma mahult tühine ning ei oleks seetõttu olnud tüüpiline.
The cooperation level in the current review was very low, with only one Thai producer making itself known in the course of the proceeding.
Koostöötase käesolevas läbivaatamises oli väga madal ning vaid üks Tai tootja andis endast menetluse käigus teada.
According to the complaint and as confirmed from publicly available data, there were however at least twelve other producers of the product concerned in Thailand during the IP.
Kuid kaebuse kohaselt, mida kinnitasid ka avalikult kättesaadavad andmed, oli Tais aga uurimisperioodil lisaks vähemalt 12 vaatlusaluse toote tootjat.
None of these cooperated in the investigation and as a consequence the cooperation level corresponded to less than 10 % of the total estimated Thai production of the product concerned.
Ükski nendest ei teinud uurimises koostööd ning seetõttu vastab koostöötase vähem kui 10 %-le Tai vaatlusaluse toote hinnangulisest kogutoodangust.
The single cooperating Thai producer had no exports to the Community during the IP.
Ainus koostööd teinud Tai tootja ei eksportinud uurimisperioodi jooksul ühendusse.
Considering that there were no exports of the product concerned to the Community originating in Thailand, there could be no continuation of dumping.
Võttes arvesse, et ei Taist pärit vaatlusalust toodet ei eksporditud ühendusse, ei saa dumping jätkuda.
It follows that the analysis in this case has to be based on the likelihood of recurrence of dumping should measures be terminated.
Sellest järeldub, et kõnealusel juhul peab analüüs põhinema dumpingu kordumise tõenäosusel, kui meetmed peaks lõpetatama.
As outlined in recital 120, the investigation has shown that there were at least thirteen producers of the product concerned in Thailand during the IP and only one cooperated in the investigation.
Nagu on kirjeldatud põhjenduses 120, on uurimine näidanud, et Tais oli uurimisperioodi jooksul vähemalt 13 vaatlusaluse toote tootjat ning vaid üks tegi uurimises koostööd.
It was examined to what extent data from the one cooperating Thai producer could be used for the purpose of analysing the overall situation pertaining to the likely development of exports from Thailand as well as, more specifically, to serve as a benchmark in terms of indicators of domestic and export prices, costs, production capacities and capacity utilisation.
Uuriti, mil määral saab kõnealuselt koostööd teinud Tai tootjalt saadud andmeid kasutada üleüldise olukorra analüüsimiseks seoses Taist pärineva ekspordi tõenäolise arenguga ning täpsemalt, mil määral need sobivad lähtepunktiks omamaiste ja ekspordihindade, kulude, tootmisvõimsuste ja tootmisvõimsuse rakendamise näitamisel.
In this respect a number of deficiencies were noted in relation to the data provided by the cooperating company.
Selles suhtes märgati mitut puudujääki seoses koostööd teinud äriühingu antud andmetega.
Firstly, the company was unable to reconcile domestic and export prices with actual transactions and with its audited accounts for the IP.
Esiteks ei olnud äriühing võimeline kooskõlastama omamaiseid ja ekspordihindu tegelike tehingute ning oma auditeeritud raamatupidamisdokumentidega uurimisperioodi kohta.
Furthermore the company could not provide a breakdown of the cost of production by product control number, as defined in the questionnaires sent to interested parties (‘PCN’).
Lisaks ei suutnud äriühing esitada tootmiskulude jaotust toodete kontrollnumbrite lõikes, nagu oli määratletud huvitatud isikutele saadetud küsimustikes.
The producer was only able to provide the cost of production as the average of the cost of production broken down between black and galvanised of all the PCNs produced.
Tootja oli võimeline esitama tootmiskulu vaid keskmise tootmiskuluna mustade ja galvaanitud toodete jaotuses kõikide toodetavate toodete kontrollnumbrite kohta.
Evidence of the PCNs' cost structure from different producers in other countries concerned by the investigation including the Community, showed that there indeed is a large variation in the cost of production per PCN.
Tõendid toodete kontrollnumbrite kulustruktuuri kohta erinevatelt uurimisega seotud teistes riikides, kaasa arvatud ühenduses, asuvatelt tootjatelt näitasid, et tootmiskulus toote kontrollnumbri kohta esineb tõepoolest suur varieerumine.
This also applies to the specific product types produced and sold by the Thai company in question.
See kehtib ka kõnealuse Tai äriühingu toodetavate ja müüdavate konkreetsete toote tüüpide kohta.
Under these circumstances, a cost breakdown that does not allow a comparison per PCN cannot be considered sufficient for the purpose of determining domestic normal value.
Sellistel asjaoludel ei saa kulude jaotust, mis ei võimalda võrdlust toodete kontrollnumbrite lõikes, pidada piisavaks, et teha kindlaks omamaise normaalväärtus.