natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this context, the Member State holding the Presidency of the Union shall endeavour to ensure that such meetings, training and exercises take place.
Sellest tulenevalt püüavad liidu eesistujaks olevad liikmesriigid tagada selliste kohtumiste, koolituste ja õppuste korraldamise.
The requesting Member State shall bear the operational costs incurred by the requested Member State's special intervention units in connection with the application of Article 3, including transport and accommodation costs, unless otherwise agreed between the Member States concerned.
Taotlev liikmesriik kannab taotluse saanud liikmesriigi eriüksuse poolt kantud artikli 3 kohaldamisega seotud tegevuskulud, sealhulgas transpordi- ja elamiskulud, kui asjaomased liikmesriigid ei ole kokku leppinud teisiti.
Relation to other instruments
Seos muude dokumentidega
Without prejudice to their commitments under other acts adopted pursuant to Title VI of the Treaty, in particular the Prüm Decision:
Ilma et see mõjutaks asutamislepingu VI jaotise kohaselt vastu võetud muudest õigusaktidest, eriti Prümi lepingut käsitlevast otsusest tulenevaid kohustusi:
Member States may continue to apply bilateral or multilateral agreements or arrangements on cross-border cooperation in force on 23 June 2008 in so far as such agreements or arrangements are not incompatible with the objectives of this Decision;
võivad liikmesriigid jätkata 23. juunil 2008 kehtivate piiriülest koostööd käsitlevate kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist, kui sellised lepingud või kokkulepped ei ole vastuolus käesoleva otsuse eesmärkidega;
Member States may conclude or bring into force bilateral or multilateral agreements or arrangements on cross-border cooperation after 23 December 2008 in so far as such agreements or arrangements provide for the objectives of this Decision to be extended or enlarged.
liikmesriigid võivad sõlmida või jõustada piiriülest koostööd käsitlevaid kahe- või mitmepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid pärast 23. detsembrit 2008, kui nimetatud lepingud või kokkulepped näevad ette käesoleva otsuse eesmärkide laiendamise või suurendamise.
The agreements and arrangements referred to in paragraph 1 may not affect relations with Member States which are not parties thereto.
Lõikes 1 osutatud lepingud ja kokkulepped ei tohi mõjutada suhteid nende liikmesriikidega, kes ei ole nende osalised.
Member States shall inform the Council and the Commission of the agreements or arrangements referred to in paragraph 1.
Liikmesriigid teavitavad nõukogu ja komisjoni lõikes 1 osutatud lepingutest või kokkulepetest.
The General Secretariat of the Council shall compile and keep up to date the list of the competent authorities of the Member States which may make requests and give authorisations for providing assistance as referred to in Article 3.
Nõukogu peasekretariaat koostab ning ajakohastab loetelu liikmesriikide pädevatest ametiasutustest, mis võivad vastavalt artiklile 3 teha taotlusi ja anda loa abi andmiseks.
The General Secretariat of the Council shall inform the authorities mentioned in paragraph 1 of any change to the list established pursuant to this Article.
Nõukogu peasekretariaat teavitab lõikes 1 nimetatud ametiasutusi mis tahes muudatustest käesoleva artikli kohaselt koostatud loetelus.
This Decision shall enter into force on 23 December 2008.
Käesolev otsus jõustub 23. detsembril 2008.
OJ C 321, 29.12.2006, p. 45.
ELT C 321, 29.12.2006, lk 45.
Opinion of 31 January 2008 (not yet published in the Official Journal).
jaanuari 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Having regard to the Opinion of the Employment Committee [3],
võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust, [3]
The reform of the Lisbon Strategy in 2005 has placed the emphasis on growth and jobs.
aasta Lissaboni strateegia reform rõhutab majanduskasvu ja töökohtade loomise tähtsust.
The Employment Guidelines of the European Employment Strategy [4] and the Broad Economic Policy Guidelines [5] have been adopted as an integrated package, whereby the European Employment Strategy has the leading role in the implementation of the employment and labour market objectives of the Lisbon Strategy.
Euroopa tööhõivestrateegia tööhõivesuunised [4] ja majanduspoliitika üldsuunised [5] on vastu võetud ühtse dokumendina, kusjuures Euroopa tööhõivestrateegial on Lissaboni strateegia tööhõive ja tööturu alaste eesmärkide elluviimisel juhtiv roll.
The examination of the Member States’ National Reform Programmes contained in the Commission’s Annual Progress Report and in the draft Joint Employment Report shows that Member States should continue to make every effort to address the priority areas of:
Komisjoni iga-aastases arenguaruandes ja ühise tööhõivearuande eelnõus esitatud liikmesriikide riiklike reformikavade analüüs näitab, et liikmesriigid peaksid jätkama jõupingutusi järgmiste prioriteetsete valdkondade käsitlemiseks:
attracting and retaining more people in employment, increasing labour supply and modernising social protection systems,
tuua rohkem inimesi tööturule ja neid seal hoida, suurendada tööjõu pakkumist ja ajakohastada sotsiaalkaitsesüsteeme;
improving adaptability of workers and enterprises, and
parandada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet ja
increasing investment in human capital through better education and skills.
suurendada investeeringuid inimkapitali hariduse ja kutseoskuste arendamise teel.
In the light of both the Commission’s examination of the National Reform Programmes and the European Council’s conclusions, the focus should be on effective and timely implementation in line with the conclusions of the European Council, thereby also strengthening the social dimension of the Lisbon Strategy.
Riiklike reformikavade komisjonipoolset läbivaatamist ja Euroopa Ülemkogu järeldusi silmas pidades tuleks nüüd keskenduda tõhusale ja õigeaegsele rakendamisele kooskõlas Euroopa Ülemkogu järeldustega, tugevdades seeläbi ka Lissaboni strateegia sotsiaalset mõõdet.
Special attention should be paid to the agreed targets and benchmarks.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata kokkulepitud eesmärkide ja sihttasemete saavutamisele.
The Employment Guidelines are valid for three years, while in the intermediate years until the end of 2010 their updating should remain strictly limited.
Tööhõivesuunised kehtivad kolm aastat, vahepealsetel aastatel kuni 2010. aasta lõpuni peaks nende ajakohastamine jääma rangelt piiratuks.
Member States should take the Employment Guidelines into account when implementing programmed Community funding, in particular of the European Social Fund.
Liikmesriigid peaksid tööhõivesuuniseid arvesse võtma kavandatud ühenduse rahastamise, eriti Euroopa Sotsiaalfondi vahendite rakendamisel.
The guidelines for Member States’ employment policies as set out in the Annex are hereby adopted.
Käesolevaga võetakse vastu liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised, mis on esitatud lisas.
The guidelines shall be taken into account in the employment policies of the Member States, which shall be reported upon in the National Reform Programmes.
Suuniseid võetakse arvesse liikmesriikide tööhõivepoliitikas, millest antakse aru riiklikes reformikavades.
Opinion of 13 February 2008 (not yet published in the Official Journal).
veebruari 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Opinion of 20 May 2008 (not yet published in the Official Journal).
mai 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
(Integrated Guidelines Nos 17 to 24)
(Ühtsed suunised nr 17 kuni 24)
The Employment Guidelines form part of the Integrated Guidelines for 2008-2010, which are based on three pillars: macroeconomic policies, microeconomic reforms and employment policies.
Tööhõivesuunised moodustavad osa ühtsetest suunistest aastateks 2008–2010, mis tuginevad kolmele sambale: makromajanduslik poliitika, mikromajanduslikud reformid ja tööhõivepoliitika.
Those pillars, together, contribute towards achieving the objectives of sustainable growth and employment and strengthening social cohesion.
Need sambad aitavad üheskoos kaasa jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõivealaste eesmärkide saavutamisele ning sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele.
Member States, in cooperation with the social partners and where appropriate other stakeholders, shall conduct their policies with a view to implementing the objectives and priorities for action specified below so that more and better jobs and a better educated and skilled labour force support an inclusive labour market.
Liikmesriigid rakendavad koostöös tööturu osapooltega ja vajaduse korral teiste sidusrühmadega poliitikat, mis on suunatud allpool nimetatud eesmärkide ja prioriteetsete meetmete rakendamisele selleks, et suurem arv töökohti ja paremad töökohad ning parema hariduse ja kutseoskustega tööjõud soodustaksid võrdsete võimalustega tööturu teket.
Reflecting the Lisbon strategy and taking into account the common social objectives, the Member States’ policies shall foster in a balanced manner:
Lissaboni strateegiat silmas pidades ja ühiseid sotsiaalseid eesmärke arvesse võttes aitab liikmesriikide poliitika tasakaalustatult saavutada järgmisi sihte:
full employment: Achieving full employment, and reducing unemployment and inactivity, by increasing the demand for and supply of labour, is vital to sustain economic growth and reinforce social cohesion.
Täielik tööhõive: täieliku tööhõive saavutamine ning töötuse ja mitteaktiivsuse vähendamine tööjõunõudluse ja -pakkumise suurendamise teel on majanduskasvu säilitamiseks ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks elulise tähtsusega.
An integrated flexicurity approach is essential to achieve these goals.
Kaitstud paindlikkuse (flexicurity) integreeritud lähenemisviis on nimetatud eesmärkide saavutamiseks eriti tähtis.
Flexicurity policies address simultaneously the flexibility of labour markets, work organisation and labour relations, reconciliation of work and private life, and employment security and social protection,
Kaitstud paindlikkuse poliitika võtab üheaegselt arvesse nii tööturu, töökorralduse ja töösuhete paindlikkust, töö ja eraelu paremat ühitamist kui ka tööga kindlustatust ja sotsiaalset kaitset.
improving quality and productivity at work: Efforts to raise employment rates go hand in hand with improving the attractiveness of jobs, quality at work, labour productivity growth; substantially reducing segmentation, gender inequality and in-work poverty.
Töö kvaliteedi ja tööviljakuse parandamine: tööhõive määra suurendamiseks tehtavad jõupingutused peavad toimuma paralleelselt töökohtade atraktiivsuse suurendamise, töö kvaliteedi tõstmise ja tööviljakuse kasvuga ning killustatuse, sugudevahelise ebavõrdsuse ja vaeste töötajate osakaalu tunduva vähendamisega.
Synergies between quality at work, productivity and employment should be fully exploited,
Töö kvaliteedi, tootlikkuse ja tööhõive vahelist koostoimet tuleks täiel määral ära kasutada.
strengthening economic, social and territorial cohesion: Determined action is needed to strengthen and reinforce social inclusion, fight poverty – especially child poverty–, prevent exclusion from the labour market, support integration in employment of people at a disadvantage, and to reduce regional disparities in terms of employment, unemployment and labour productivity, especially in regions lagging behind.
Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamine: vaja on sihikindlat tegevust, et tugevdada ja parandada sotsiaalset kaasatust, võidelda vaesuse – eriti laste vaesuse – vastu, vältida tööturult kõrvalejäämist, toetada ebasoodsas olukorras olevate inimeste tööhõivesse kaasamist ning vähendada tööhõive, töötuse ja tööviljakuse piirkondlikke erinevusi, eriti mahajäänud piirkondades.
Strengthened interaction is needed with the Open Method of Coordination in Social Protection and Social Inclusion.
Sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse alal tuleb tugevdada seoseid avatud koordinatsioonimeetodiga.
Equal opportunities and combating discrimination are essential for progress.
Võrdsed võimalused ja võitlus diskrimineerimise vastu on edu saavutamiseks olulise tähtsusega.
Particular attention must also be paid to significantly reducing all gender-related gaps in the labour market in line with the European Pact for Gender Equality.
Erilist tähelepanu tuleb pöörata ka kõikide isikute sooga seotud tööturu erinevuste olulisele vähendamisele kooskõlas Euroopa soolise võrdõiguslikkuse paktiga.
As part of a new intergenerational approach, particular attention should be paid to the situation of young people, implementing the European Youth Pact, and to promoting access to employment throughout working life, including for older workers.
Põlvkondi ühendava uue lähenemisviisi raames tuleks Euroopa noortepakti rakendades pöörata erilist tähelepanu noorte olukorrale ning tööturule juurdepääsu edendamisele kogu tööea jooksul, pidades muu hulgas silmas vanemaealisi töötajaid.
Particular attention must also be paid to significantly reducing employment gaps for people at a disadvantage, including disabled people, as well as between third-country nationals and EU citizens, in line with any national targets.
Erilist tähelepanu tuleb samuti pöörata tööhõiveerinevuste olulisele vähendamisele ebasoodsas olukorras olevate, sealhulgas puudega inimeste puhul, ning kolmandate riikide kodanike ja ELi kodanike vahel kooskõlas võimalike riiklike eesmärkidega.
This will assist Member States in addressing the demographic challenge.
See aitab liikmesriike demograafiliste probleemidega tegelemisel.
Member States should aim towards active inclusion of all through promotion of labour force participation and fight poverty and exclusion of marginalised groups.
Liikmesriigid peaksid püüdma tööturul osalemist edendades saavutada kõigi aktiivset kaasamist ning võitlema ühiskonnast kõrvale jäänud rühmade vaesuse ja tõrjutuse vastu.
In taking action, Member States should ensure good governance of employment and social policies and ensure that the positive developments in the fields of economics, labour and social affairs are mutually reinforcing.
Meetmete võtmisel peaksid liikmesriigid järgima tööhõive- ja sotsiaalpoliitikas head valitsemistava ning tagama, et majanduse, tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkondade positiivsed arengusuunad üksteist vastastikku täiendaksid.
They should establish a broad partnership for change by fully involving parliamentary bodies and stakeholders, including those at regional and local levels and civil society organizations.
Liikmesriigid peaksid muudatuste läbiviimiseks looma laialdased partnerlussuhted, kaasates igakülgselt parlamentaarsed kogud ja sidusrühmad, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ning kodanikuühiskonna organisatsioonid.
European and national social partners should play a central role.
Keskset osa peaksid mängima Euroopa ja liikmesriikide tööturu osapooled.
The targets and benchmarks which have been set at EU level in the framework of the European Employment Strategy in the context of the 2003 guidelines should continue to be followed up with indicators and scoreboards.
Jätkuvalt tuleks näitajate ja tulemustabelite abil jälgida Euroopa tööhõivestrateegia raames 2003. aasta suuniste alusel ELi tasandil kehtestatud eesmärkide ja sihttasemete täitmist.
Member States are also encouraged to define their own commitments and targets, which should be taken into account, along with the country-specific recommendations agreed at EU level.
Liikmesriike kutsutakse samuti üles määratlema oma kohustusi ja eesmärke, mida tuleks koos ELi tasandil kokku lepitud riikidele suunatud soovitustega arvesse võtta.
In addition, Member States are encouraged to monitor the social impact of reforms.
Liikmesriikidel palutakse lisaks jälgida reformide sotsiaalset mõju.
Good governance also requires greater efficiency in the allocation of administrative and financial resources.
Hea valitsemistava nõuab ka suuremat tõhusust haldus- ja rahaliste vahendite eraldamisel.
In agreement with the Commission, Member States should target the resources of the Structural Funds, in particular the European Social Fund, on the implementation of the European Employment Strategy and report on the action taken.
Liikmesriigid peaksid kokkuleppel komisjoniga suunama struktuurifondide, eriti Euroopa Sotsiaalfondi ressursse tööhõivestrateegia rakendamisele ja andma aru võetud meetmetest.
Particular attention should be paid to strengthening institutional and administrative capacity in the Member States.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata liikmesriikide institutsionaalse ja haldussuutlikkuse suurendamisele.
Guideline 17.
Suunis 17.
Implement employment policies aiming at achieving full employment, improving quality and productivity at work, and strengthening social and territorial cohesion.
Rakendada tööhõivepoliitikat, mis on suunatud täieliku tööhõive saavutamisele, töö kvaliteedi ja tööviljakuse parandamisele ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele.
Policies should contribute to achieving an average employment rate for the European Union (EU) of 70 % overall, of at least 60 % for women and of 50 % for older workers (55 to 64) by 2010, and to reduce unemployment and inactivity.
Poliitika peaks aitama saavutada aastaks 2010 Euroopa Liidu (ELi) üldise keskmise tööhõive määrana 70 %, kusjuures naiste tööhõive oleks vähemalt 60 % ja vanemaealiste (55- kuni 64aastaste) töötajate määr 50 %, ning vähendada töötust ja mitteaktiivsust.
Member States should consider setting national employment rate targets.
Liikmesriigid peaksid kaaluma tööhõivemäära riiklike eesmärkide kehtestamist.
In addressing these objectives, action should concentrate on the following priorities:
Nimetatud eesmärkide saavutamisel peaksid meetmed keskenduma järgmistele prioriteetidele:
attract and retain more people in employment, increase labour supply and modernise social protection systems,
tuua rohkem inimesi tööturule ja neid seal hoida, suurendada tööjõu pakkumist ja ajakohastada sotsiaalkaitsesüsteeme;
improve adaptability of workers and enterprises,
parandada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet;
increase investment in human capital through better education and skills.
suurendada hariduse ja oskuste parandamise kaudu investeeringuid inimkapitali.
Attract and retain more people in employment, increase labour supply and modernise social protection systems
Tuua rohkem inimesi tööturule ja neid seal hoida, suurendada tööjõu pakkumist ja ajakohastada sotsiaalkaitsesüsteeme
Raising employment levels is the most effective means of generating economic growth and promoting socially inclusive economies whilst ensuring a safety net for those unable to work.
Tööhõivemäärade tõstmine on kõige tõhusam vahend majanduskasvu soodustamiseks ja kõrge sotsiaalse kaasatusega majanduse edendamiseks, mis tagab samal ajal turvavõrgustiku neile, kes ei ole võimelised töötama.
Promoting labour supply, a lifecycle approach to work and modernising social protection systems to ensure their adequacy, financial sustainability and responsiveness to changing needs in society are all the more necessary because of the expected decline in the working-age population.
Tööealise elanikkonna oodatava vähenemise tõttu on üha vajalikum edendada tööjõu pakkumist ja elukaarel põhinevat lähenemisviisi töötamisele ning ajakohastada sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada nende piisav ulatus, rahaline jätkusuutlikkus ja vastavus ühiskonna muutuvatele vajadustele.
Special attention should be paid to substantially reducing the persistent employment gaps between women and men, and the gender pay gap.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata meeste ja naiste püsivate tööhõiveerinevuste ning meeste ja naiste palgaerinevuste olulisele vähendamisele.
Further increasing the employment rates of older workers and young people, as part of a new intergenerational approach, and promoting active inclusion of those most excluded from the labour market is also important.
Samuti on oluline vanemaealiste ja noorte tööhõive määra edasine suurendamine põlvkondi ühendava uudse lähenemisviisi raames ning tööturult enim kõrvale tõrjutud inimeste aktiivse kaasamise edendamine.
Intensified action is also required to improve the situation of young people in the labour market, especially for the low skilled, and to significantly reduce youth unemployment, which is on average double the overall unemployment rate.
Tõhusamaid meetmeid on vaja ka eelkõige väheste oskustega noorte olukorra parandamiseks tööturul ning noorte töötuse oluliseks vähendamiseks, mis on üldisest töötuse määrast keskmiselt kaks korda kõrgem.
The right conditions must be put in place to facilitate progress in employment, whether it is first-time entry, a move back to employment after a break or the wish to prolong working lives.
Tuleb luua õiged tingimused tööhõive kasvu soodustamiseks, olgu siis tegemist esmakordse tööleasumisega, tööle tagasipöördumisega pärast vaheaega või sooviga tööiga pikendada.
The quality of jobs, including pay and benefits, working conditions, access to lifelong learning and career prospects, are crucial, as are support and incentives stemming from social protection systems.
Otsustava tähtsusega on töökoha kvaliteet, sealhulgas palk ja hüvitised, töötingimused, elukestva õppe ja edutamise võimalused, samuti sotsiaalkaitsesüsteemidest lähtuv toetus ja stiimulid.
To enhance a lifecycle approach to work and to promote reconciliation between work and family life, policies regarding childcare provision are necessary.
Selleks et avardada elukaarel põhinevat lähenemisviisi tööle ning aidata ühitada tööd ja pereelu, on vaja poliitikat, millega nähakse ette lapsehooldust käsitlevad sätted.
Securing coverage of at least 90 % of children between 3 years old and the mandatory school age and at least 33 % of children under 3 years of age by 2010 is a useful benchmark at national level, but specific efforts are also needed to tackle regional disparities within countries.
Kasulikeks sihttasemeteks on kindlustada 2010. aastaks lapsehooldus vähemalt 90 %-le lastest vanuses kolmest eluaastast kuni kohustusliku koolieani ning vähemalt 33 %-le alla kolmeaastastest lastest, kuid konkreetseid jõupingutusi on vaja, et toime tulla riikide piirkondlike erinevustega.
The increase in the average employment rate of parents, especially single parents, who are usually exposed to higher poverty risk, requires measures to support families.
Lapsevanemate, eriti suurema vaesumise ohuga üksikvanemate, keskmise tööhõive määra suurenemiseks on vaja perede toetamise meetmeid.
In particular, Member States should take account of the special needs of single parents and families with many children.
Eelkõige peaksid liikmesriigid võtma arvesse üksikvanemate ja paljulapseliste perede erivajadusi.
Furthermore, by 2010 the effective average exit age from the labour market at EU level should increase by 5 years compared to 2001.
Lisaks peaks aastaks 2010 tõusma tegeliku tööturult lahkumise keskmine iga ELi tasandil viie aasta võrra võrreldes 2001. aastaga.
Member States should also enact measures for improved (occupational) health status with the goal of reducing sickness burdens, increasing labour productivity and prolonging working life.
Samuti peaksid liikmesriigid võtma meetmeid paremaks tervisekaitseks töökohal eesmärgiga vähendada haigustega seotud kulutusi, suurendada tööviljakust ja pikendada tööiga.
The implementation of the European Youth Pact, the Pact for Gender Equality; and the European Alliance for Families should also be a contribution to a lifecycle approach to work, in particular by facilitating the transition from education to the labour market.
Euroopa noortepakti, soolise võrdõiguslikkuse pakti ja Euroopa Perede Liidu projekti rakendamine peaks samuti aitama edendada elukaarel põhinevat lähenemisviisi töötamisele, hõlbustades eelkõige haridussüsteemist tööturule üleminekut.
Young people with fewer opportunities should be given equal chances for social and professional integration through individually tailored measures.
Piiratud võimalustega noortele tuleks anda võrdsed võimalused sotsiaalseks ja kutsealaseks integratsiooniks, võttes selleks individuaalsetele vajadustele kohandatud meetmeid.
Guideline 18.
Suunis 18.
Promote a lifecycle approach to work through:
Edendada elukaarel põhinevat lähenemisviisi töötamisele järgmiste meetmetega: