natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Weed Research, Vol. 7, p. 29-36.
Weed Research, Vol. 7, pp. 29–36.
Koskinen W.C., and Harper S.S., (1990), ‘The retention processes: mechanisms’ in Pesticides in the Soil Environment: Processes, Impacts and Modelling (ed.
Koskinen W. C, and Harper S. S., (1990), „The retention processes: mechanisms” in Pesticides in the Soil Environment: Processes, Impacts and Modelling (ed.
Book Series, No 2, Madison, Wisconsin.
2, Madison, Wisconsin.
Giles C.H., (1970) ‘Interpretation and use of sorption isotherms’ in Sorption and Transport Processes in Soils.
Giles C. H., (1970), „Interpretation and use of sorption isotherms” in Sorption and Transport Processes in Soils.
S.C.I.
Monograph No.
Soc., p. 3973-93.
Soc, pp. 3973–93.
Calvet R., Tercé M., and Arvien J.C., (1980) ‘Adsorption des pesticides par les sols et leurs constituants: 3.
Calvet R., Terce M., and Arvien J. C, (1980), „Adsorption des pesticides par les sols et leurs constituants: 3.
Caractéristiques générales de l'adsorption’.
Caracteristiques generates de l'adsorption”.
Bedbur E., (1996) ‘Anomalies in the Freundlich equation’, Proc.
Bedbur E., (1996), „Anomalies in the Freundlich equation”, Proc.
COST 66 Workshop, Pesticides in soil and the environment, 13-15 May 1996, Stratford-upon-Avon, U.K.
COST 66 Workshop, Pesticides in soil and the environment, 13-15 May 1996, Stratford-upon-Avon, UK.
Guth, J.A., (1985) ‘Adsorption/desorption’, in Joint International Symposium, Physicochemical Properties and their Role in Environmental Hazard Assessment, July 1-3, Canterbury, UK.
Guth, J. A., (1985), „Adsorption/desorption”, in Joint International Symposium, Physicochemical Properties and their Role in Environmental Hazard Assessment, July 1-3, Canterbury, UK.
Testing scheme
Katse skeem
Available?
Preliminary study
No further test
Desorption kinetics
Prerequisite
Desorption isotherms
Preliminary study
Available? No further test
Check for the stability by means of parental mass balance
Determination of equilibrium time
Kd*(msoi/V0) > 0.1 (direct method : measurement of both phases)
Kd*(msoi/V0) > 0.1 (direct method : measurement of both phases) If mass balance < 90%, test substance is unstable in the time scale of the test.
as appropriate
The test test can continue by analysing both phases (soil and aqueous solution). as appropriate Tier 2 Tier 1
and of 52,4 % in the calculation of the Kd.
Amount of soil
= 110 μg or C0 = 1,100 μg/cm3
= 110 μg or C0=1,100 μg/cm3
m0= 110 μg or C0 = 1,100 μg/cm3
m0= 110 μg or C0=1,100μg/cm3
ESTIMATION TECHNIQUES FOR KD
Kd HINDAMISE TEHNIKAD
Estimation techniques permit prediction of Kd based on correlations with, for example, Pow values (12)(39)(63-68), water solubility data (12)(19)(21)(39)(68-73), or polarity data derived by application of HPLC on reversed phase (74-76).
Hindamistehnikad võimaldavad ennustada Kd väärtusi, mis põhinevad korrelatsioonil, näiteks Pow väärtustega (12, 39, 63–68), veeslahustuvust puudutavate andmetega (12, 19, 21, 39, 68-73) või polaarsust puudutavate andmetega, mis on saadud pöördfaasilise HPLC kasutamisel (74-76).
As shown in Tables 1 and 2, is the Koc or Kom that are calculated from these equations and then, indirectly, the Kd from the equations:
Tabelites 1 ja 2 esitatud Koc ja Kom väärtused on arvutatud nendest võrranditest ja seega Kd kaudselt võrranditest:
The concept of these correlations is based on two assumptions: (1) it is the organic matter of the soil that mainly influences the adsorption of a substance; and (2) the interactions involved are mainly non-polar.
Nende korrelatsioonide kontseptsioon põhineb kahel eeldusel: 1) aine adsorptsiooni mõjutab peamiselt just mullas olev orgaaniline aines; ja 2) kaasatud interaktsioonid on peamiselt mittepolaarsed.
As a result, these correlations: (1) are not, or are only to some extent, applicable to polar substances, and (2) are not applicable in cases where the organic matter content of the soil is very small (12).
Seetõttu 1) ei saa neid korrelatsioone kasutada täielikult või teatud ulatuses polaarsete ainete puhul ja 2) juhtudel, kui mullas esineva orgaanilise ainese sisaldus on väga väike (12).
In addition, although satisfactory correlations have been found between Pow and adsorption (19), the same cannot be said for the relationship between water solubility and extent of adsorption (19)(21); so far the studies are very contradictory.
Lisaks, kuigi on avastatud rahuldavad korrelatsioonid Pow ja adsorptsiooni vahel (19), ei saa sama öelda veeslahustuvuse ja adsorptsiooni ulatuse vahelise suhte kohta (19, 21); siiani on sellealased uuringud väga vasturääkivad.
Some examples of correlations between the adsorption coefficient and the octanol-water partition coefficient, as well as water solubility are given in Tables 1 and 2, respectively.
Mõned näited adsorptsiooniteguri ja oktanooli-vee jaotusteguri vahelisest korrelatsioonist ja suhtest vees lahustuvusse on esitatud vastavalt tabelites 1 ja 2.
Examples of correlations between the adsorption distribution coefficient and the octanol-water partition coefficient; for further examples (12) (68).
Näited adsorptsiooni jaotusteguri ja oktanooli-vee jaotusteguri vahelisest korrelatsioonist; rohkem näiteid viidetes 12, 68.
Correlations
Korrelatsioonid
Authors
Autorid
Substituted ureas
Asendatud karbamiidid
Aromatic chlorinated
Aromaatsed klooritud ained
Various pesticides
Erinevad pestitsiidid
Aromatic hydrocarbons
Aromaatsed süsivesinikud
Examples of correlations between the adsorption distribution coefficient and water solubility; for further examples see (68) (69).
Näited adsorptsiooni jaotusteguri ja vees lahustuvuse vahelisest korrelatsioonist; rohkem näiteid viidetes 68, 69.
log Kom = 3,8 - 0,561 log Sw
log Kom = 3,8 – 0,561 log Sw
Aliphatic, aromatic chlorinated substances
Alifaatsed, aromaatsed klooritud ained
α-naphtol
α-naftool
Cyclic, aliphatic aromatic substances
Tsüklilised, alifaatsed aromaatsed ained
logKoc = -1,405 - 0,921 log Sw-0,00953 (mp-25)
log Koc = -1,405 – 0,921 log Sw-0,00953 (mp-25)
Various compounds
Erinevad ühendid
log Kom = 2,75 - 0,45 log Sw
log Kom = 2,75 – 0,45 log Sw
CALCULATIONS FOR DEFINING THE CENTRIFUGATION CONDITIONS
ARVUTUSED TSENTRIFUUGIMISTINGIMUSTE MÄÄRAMISEKS
The centrifugation time is given by the following formula, assuming spherical particles:
Tsentrifuugimisaeg saadakse vastavalt järgmisele valemile, eeldades et osakesed on kerakujulised:
ρaq
-ρaq
ln Rb
lnRb
For simplification purposes, all parameters are described in non-SI units (g, cm).
Lihtsustamise eesmärgil kirjeldatakse kõiki parameetreid SI-välistes ühikutes (g, cm).
ω = rotational speed (=2 π rpm/60), rad s-1
ω pöörlemissagedus (= 2 π rpm/60), rad s–1;
rpm = revolutions per minute
rpm pööret minutis;
η = viscosity of solution, g s-1 cm-1
η lahuse viskoossus, g s–1 cm–1;
= particle radius, cm
osakese raadius, cm;
= soil density, g cm-3
mulla tihedus, g cm–3;
= solution density, g cm-3
lahuse tihedus, g cm–3;
= distance from the centre of centrifuge rotor to top of solution in centrifuge tube, cm
vahemaa tsentrifuugi rootori keskkohast tsentrifuugitorus oleva lahuse pinnani, cm;
= distance from the centre of centrifuge rotor to bottom in centrifuge tube, cm
vahemaa tsentrifuugi rootori keskkohast tsentrifuugitoru põhjani, cm;
R b-Rt
R b – Rt
= length of the soil/solution mixture in the centrifuge tube, cm.
mulla/lahuse segu pikkus tsentrifuugitorus, cm.
In general practice, double the calculated times is used to ensure complete separation.
Üldiselt kasutatakse täieliku eraldumise tagamiseks arvutatud aegade kahekordistamist.
The equation (1) can be simplified further if we consider the viscosity (η) and the density (ρaq) of the solution as equal to the viscosity and density of water at 25 oC; thus, η = 8,95 × 10-3 g s-1 cm-1 and ρaq = 1,0 g. cm-3.
Võrrandit 1 on võimalik veel lihtsustada, kui oletada, et lahuse viskoossus (η) ja tihedus (ρaq) on võrdsed vee viskoossuse ja tihedusega temperatuuril 25 oC; seega, η = 8,95 × 10-3 g s-1 cm-1 ja ρaq = 1,0 g, cm-3.
Then, the centrifugation time is given by the equation (2):
Seega saadakse tsentrifuugimisaeg võrrandiga 2:
From the equation (2) it becomes apparent that two parameters are important in defining the centrifugation condition, i.e. time (t) and speed (rpm), in order to achieve separation of particles with a specific size (in our case 0,1 μm radius): (1) the density of the soil and (2) the length of the mixture in the centrifuge tube (Rb-Rt), i.e. the distance which a soil particle covers from the top of the solution to the bottom of the tube; obviously, for a fixed volume the length of the mixture in the tube will depend on the square of the radius of the tube.
Võrrandist 2 ilmneb, et tsentrifuugimistingimuste, st aja (t) ja kiiruse (rpm) määratlemisel on tähtsad kaks parameetrit, et saavutada konkreetse suurusega osakeste jagunemine (meie puhul 0,1 μm raadiusega): 1) mulla tihedus ja 2) segu pikkus tsentrifuugitorus (Rb–Rt), st vahemaa, mille mullaosake läbib lahuse pinnalt toru põhjani; on selge, et fikseeritud ruumala korral sõltub segu pikkus torus toru raadiuse ruudust.
Fig. 1 presents variations in the centrifugation time (t) versus centrifugation speed (rpm) for different soil densities (ρs) (Fig.1a) and different lengths of the mixture in the centrifuge tubes (Fig.2a).
Joonisel 1 on näidatud, kuidas tsentrifuugimise kiiruse (rpm) funktsioonina esitatud tsentrifuugimise aeg (t) varieerub erinevate mulla tiheduste (ρs) (joonis 1a) ja tsentrifuugitorus oleva segu erinevate pikkuste vahel (joonis 1b).
However, it is important to find an optimal relation between centrifugation which requires the less length possible and easy handling for the experimenter in separating the phases after centrifugation.
Siiski on tähtis leida optimaalne suhe võimalikult väikest pikkust nõudva tsentrifuugimise ja pärast tsentrifuugimist katse tegija poolt võimalikult lihtsalt faaside eraldamise vahel.
Moreover, when defining the experimental conditions for the separation of soil/solution phases, it is important to consider the possible existence of a third ‘pseudo-phase’, the colloids.
Lisaks, kui määratakse katsetingimused mulla/lahuse faaside eraldamiseks, on tähtis arvestada võimaliku kolmanda „pseudofaasi”, kolloidide olemasolu.
Thus, the information about their impact is lost.
Seega jääb teave nende mõju kohta saamata.
If the conducting laboratory has ultracentrifugation or ultrafiltration facilities, the adsorption/desorption of a substance in soil could be studied more in depth, including information on the adsorption of the substance on the colloids.
Kui uuringut tegeval laboratooriumil on ultratsentrifuugimise või ultrafiltreerimise võimalused, võib aine adsorptsiooni/desorptsiooni mullas uurida põhjalikumalt, kaasa arvatud teave aine adsorptsiooni kohta kolloididele.
In this case, an ultracentrifugation at 60000 rpm/min or an ultrafiltration with filter porosity of 100000 Daltons should be applied in order to separate the three phases soil, colloids, solution.
Sellisel juhul tuleks kasutada ultratsentrifuugimist 60000 rpm/min või ultrafiltreerimist, kui filtri poorsus on 100000 daltonit, et eraldada järgmised kolm faasi: muld, kolloidid ja lahus.
The test protocol should also be modified accordingly, in order all three phases to be subjected to substance analysis.
Katsearuannet tuleks samuti vastavalt muuta, et kõigis kolmes faasis ainet analüüsida.
Fig. 1a.
Joonis 1a.
Variations of centrifugation time (t) versus centrifugation speed (rpm) for different soil densities (ρs).
Tsentrifuugimise kiiruse (rpm) funktsioonina esitatud tsentrifuugimise aja (t) varieerumine erinevate mullatiheduste puhul (ρs).
Rt = 10 cm, Rb - Rt = 10 cm, η = 8,95 × 10-3 g s-1 cm-1 and ρaq = 1,0 g. cm-3 at 25 oC.
Rt = 10 cm, Rb–Rt = 10 cm, η = 8,95 × 10–3 g s–1 cm–1 ja ρaq = 1,0 g cm–3 temperatuuril 25 oC.
Fig. 1b.
Joonis 1b.
Variations of centrifugation time (t) versus centrifugation speed (rpm) for different lengths of the mixture in the centrifuge tube (Rb - Rt) = L; Rt = 10 cm, η = 8,95 × 10-3 g s-1 cm-1, ρaq = 1,0 g. cm-3 at 25 oC and ρs = 2,0 g cm-3.
Tsentrifuugimise kiiruse (rpm) funktsioonina esitatud tsentrifuugimise aja (t) varieerumine erinevate pikkuste puhul tsentrifuugimistorus (Rb–Rt) = L; Rt = 10 cm, η = 8,95 × 10–3 g s–1 cm–1, ρaq = 1,0 g cm–3 temperatuuril 25 oC ja kui ρs = 2,0 g cm-3.
CALCULATION OF ADSORPTION A (%) AND DESORPTION D (%)
ADSORPTSIOONI A ( %) JA DESORPTSIOONI D ( %) ARVUTAMINE
The time scheme of the procedure is:
Menetluse ajagraafik on järgmine:
Time t
Aeg t
For all the calculations it is assumed that the test substance is stable and does not adsorb significantly to the container walls.
Kõikide arvutuste puhul eeldatakse, et uuritav aine on püsiv ega adsorbeeru märkimisväärselt konteineri seintele.
ADSORPTION A (A%)
ADSORPTSIOON A (A %)
Parallel method
Paralleelmeetod
The percentage adsorption is calculated for each test tube (i) at each time point (ti), according to the equation:
Adsorptsiooniprotsent arvutatakse iga katseklaasi (i) kohta igal ajahetkel (tj) vastavalt võrrandile:
The terms of this equation may be calculated as follows:
Selle võrrandi tegurid võib arvutada järgmiselt:
adsorption percentage ( %) at the time point ti
Ati
mass of the test substance on soil at the time ti that the analysis is performed (μg)
uuritava aine mass mullas ajahetkel ti, kui analüüs tehakse (μg);
mass of test substance in the test tube, at the beginning of the test (μg)
uuritava aine mass katseklaasis uuringu alguses (μg);
initial mass concentration of the test solution in contact with the soil (μg cm-3)
mullaga kokkupuutuva katselahuse esialgne massikontsentratsioon (μg cm-3);
mass concentration of the substance in the aqueous phase at the time ti that the analysis is performed (μg cm-3); this concentration is analytically determined taking into account the values given by the blanks
aine massikontsentratsioon vesifaasis analüüsi tegemise ajahetkel ti (μg cm-3); see kontsentratsioon määratakse analüütiliselt, võttes arvesse pimekatsetega saadud väärtused;
initial volume of the test solution in contact with the soil (cm3).
mullaga kokkupuutuva uuritava lahuse esialgne ruumala (cm3).
The values of the adsorption percentage Ati
Adsorptsiooniprotsendi väärtused Ati Ati
are plotted versus time and the time after which the sorption equilibrium is attained is determined.
esitatakse aja funktsioonina ja määratakse aeg, mis kulus sorptsioonitasakaaluoleku püstitumiseks.
Examples of such plots are given in Fig. 1 and Fig. 2 respectively.
Näited sellistest graafikutest esitatakse vastavalt joonisel 1 ja 2.
Fig. 1.
Joonis 1 Adsorptsiooni tasakaaluoleku graafik
Adsorption equilibrium plot
Adsorptsiooniprotsent Ati (%) Tasakaalustumisaeg ti (h)
Concentration Cadsaq (µg cm-3) C0
Joonis 2
Cadsaq (eq) Equilibration time ti (h)
Uuritava aine massikontsentratsioon vesifaasis (Caq) aja funktsioonina
Fig. 2.
Kontsentratsioon Cadsaq (µg cm-3)
Mass concentration of the test substance in the aqueous phase (Caq) versus time
Cadsaq (eq) Tasakaalustumisaeg ti (h)
Serial method
Jadameetod
The following equations take into account that the adsorption procedure is carried out by measurements of the test substance in small aliquots of the aqueous phase at specific time intervals.
Järgmistes võrrandites võetakse arvesse, et adsorptsioonimenetluseks mõõdetakse uuritavat ainet väikestes vesifaasi alikvootides määratletud ajavahemikel.
During each time interval the amount of the substance adsorbed on the soil is calculated as follows:
Iga ajavahemiku jooksul arvutatakse mullal adsorbeerunud aine kogus järgmiselt:
for the first time interval Δt1 = t1 - t0
esimese ajavahemiku puhul Δt1 = t1 – t0
for the second time interval Δt2 = t2 - t1
teise ajavahemiku puhul Δt2 = t2 – t1
for the third time interval Δt3 = t3 - t2
kolmanda ajavahemiku puhul Δt3 = t3 – t2
for the nth time interval Δtn = tn - tn - 1
n-nda ajavahemiku puhul Δtn = tn – tn-1
The percentage of adsorption at each time interval, AΔti
Adsorptsiooniprotsent igas ajavahemikus, AΔti
, is calculated using the following equation:
, kasutades järgmist võrrandit:
while the percentage of adsorption Ati
samal ajal kui desorptsiooniprotsent Ati
at a time point ti is given by the equation:
ajahetkel ti saadakse võrrandist:
=Σj=Δt1
= Σj=Δt1
The values of the adsorption Ati
Adsorptsiooni väärtused Ati
or AΔti
või AΔti
(with respect to the needs of the study) are plotted versus time and the time after which the sorption equilibrium is attained is determined.
(vastavalt uuringu vajadustele) esitatakse aja funktsioonina ja määratakse sorptsiooni tasakaaluoleku püstitumiseks kuluv aeg.
At the equilibration time teq:
Tasakaaluoleku püstitumise hetkel teq
the mass of the test substance adsorbed on the soil is:
mullal adsorbeerunud uuritava aine mass on:
the mass of the test substance in the solution is:
uuritava aine mass lahuses on:
and the percentage of adsorption at equilibrium is:
ja adsorptsiooniprotsent tasakaaluolekus on:
The parameters used above are defined as:
Eespool kasutatud parameetrid määratletakse järgmiselt:
mass of the substance adsorbed on the soil during the time intervals Δt1, Δt2,..., Δtn respectively (μg);
mullal adsorbeerunud aine mass vastavalt ajavahemike Δt1, Δt2, ..., Δtn jooksul (μg);
mass of the substance measured in an aliquot va
vastavalt ajahetkedelva
at the time points t1, t2,tn respectively (μg);
t1, t2,... , tn (μg)
volume of the aliquot in which the test substance is measured (cm3);
alikvoodi ruumala, milles uuritavat ainet mõõdetakse (cm3);
percentage of adsorption corresponding at a time interval Δti (%);
adsorptsiooniprotsent, mis vastab ajavahemikule Δti ( %);
percentage of adsorption at adsorption equilibrium (%).
adsorptsiooniprotsent adsorptsiooni tasakaaluolekus ( %).
DESORPTION D (A %)
DESORPTSIOON D ( %)
The time t0 that the desorption kinetics experiment begins, is considered as the moment that the maximal recovered volume of the test substance solution (after that the adsorption equilibrium is attained) is replaced by an equal volume of 0,01 M CaCl2 solution.
Ajahetke t0, kui desorptsioonikineetika katse algab, peetakse selleks hetkeks, kui uuritava aine maksimaalne eemaldatud ruumala (pärast adsorptsiooni tasakaaluoleku püstitumist) asendatakse sama ruumala 0,01 M CaCl2 lahusega.
At a time point ti, the mass of the test substance is measured in the aqueous phase taken from the tube i (Vi
Ajahetkel ti mõõdetakse uuritava aine mass katseklaasist i (Vi
), and the mass desorbed is calculated according to the equation:
võetud vesifaasis ja desorbeerunud uuritava aine mass arvutatakse vastavalt võrrandile:
At desorption equilibrium ti = teq and therefore maq
desorptsiooni tasakaaluolekus, ti = teq, seegamaq
The mass of the test substance desorbed during a time interval (Δti) is given by the equation:
Ajavahemiku (Δti) jooksul desorbeerunud uuritava aine mass saadakse võrrandist:
The percentage of desorption is calculated:
Desorptsiooniprotsent arvutatakse:
at a time point ti from the equation:
ajahetkel ti võrrandist:
and during a time interval (Δti) from the equation:
ja ajavahemikul (Δti) võrrandist:
desorption percentage at a time point ti (%)
desorptsiooniprotsent ajahetkel ti ( %);
desorption percentage corresponding to a time interval Δti (%)
desorptsiooniprotsent, mis vastab ajavahemikule Δtj ( %);
mass of the test substance desorbed at a time point ti, (μg)
desorbeerunud uuritava aine mass ajahetkel ti (μg);
mass of the test substance desorbed during a time interval Δti (μg)
ajavahemikul Δtj desorbeerunud uuritava aine mass (μg);
mass of the test substance analytically measured at a time ti in a solution volume Vr
ajahetkel ti analüütiliselt määratud uuritava aine mass lahuse ruumalas Vr
,which is taken for the analysis (μg)
, mis võetakse analüüsi jaoks (μg);
mass of the test substance left over from the adsorption equilibrium due to incomplete volume replacement (μg)
osalisest ruumala asendusest tingitud ülejääva uuritava aine mass adsorptsiooni tasakaaluolekus (μg)
mass of the test substance in the solution at adsorption equilibrium (μg)
uuritava aine mass lahuses adsorptsiooni tasakaaluolekus (μg);
volume of the supernatant removed from the tube after the attainment of adsorption equilibrium and replaced by the same volume of a 0,01 M CaCl2 solution (cm3)
adsorptsiooni tasakaaluoleku püstitumise järel katseklaasist eemaldatud supernatandi ruumala, mis asendatakse sama ruumala 0,01 M CaCl2 lahusega (cm3);
volume of the solution taken from the tube (i) for the measurement of the test substance, in desorption kinetics experiment (cm3).
uuritava aine mõõtmiseks katseklaasist (i) võetud lahuse ruumala desorptsioonikineetika katses (cm3).
The values of desorption Dti
Desorptsiooni väärtused Dti
or DΔti
või Dti
(according to the needs of the study) are plotted versus time and the time after which the desorption equilibrium is attained is determined.
(vastavalt uuringu vajadustele) esitatakse aja funktsioonina ja määratakse desorptsiooni tasakaaluoleku püstitumiseks kuluv aeg.
The following equations take into account that the adsorption procedure, which was preceded, was carried out by measurement of test substance in small aliquots vA
Järgmistes võrrandites võetakse arvesse, et eelnevaks adsorptsioonimenetlus viidi läbi, määrates uuritava aine väikestes vesifaasi alikvootides vA
of the aqueous phase (serial method in ‘Performance of the test’ 1,9).
(jadameetod punktis 1.9 „Katse käik”).
It is assumed that: (a) the volume of the supernatant removed from the tube after the adsorption kinetics experiment was replaced by the same volume of 0,01 M CaCl2 solution (VR) and (b) and the total volume of the aqueous phase in contact with the soil (VT) during the desorption kinetics experiment remains constant and is given by the equation:
Eeldatakse, et a) pärast adsorptsioonikineetika katset katseklaasist eemaldatud supernatandi ruumala asendati sama ruumala 0,01 M CaCl2 lahusega (vR) ja b) desorptsioonikineetika katse jooksul mullaga kokkupuutuva vesifaasi koguruumala (vT) püsib konstantsena ja esitatakse võrrandiga:
At a time point ti:
Ajahetkel ti:
The mass of the test substance is measured in a small aliquot va
määratakse uuritava aine mass väikeses alikvoodis va
and the mass desorbed is calculated, according to the equation:
ja arvutatakse desorbeerunud mass vastavalt võrrandile:
The percentage of desorption Dti
desorptsiooniprotsent Dti
is calculated, from the following equation:
arvutatakse järgmisest võrrandist:
At a time interval (Δti):
Ajavahemikus (Δti)
During each time interval the amount of the substance desorbed is calculated as follows:
Iga ajavahemiku jooksul arvutatakse desorbeerunud aine kogus järgmiselt:
for the first time interval Δt1 = t1-t0
esimese ajavahemiku puhul Δt1 = t1 – t0 ja
and ms
ja ms
for the second time interval Δt2 = t2-t1
ajavahemiku n puhul Δtn = tn – tn-1
for the nth interval Δtn = tn-tn-1
teise ajavahemiku puhul Δt2 = t2 – t1 ja
Finally, the percentage of desorption at each time interval, DΔti
Lõpuks arvutatakse desorptsiooniprotsent igas ajavahemikus, DΔti
while the percentage of desorption Dti
samal ajal kui desorptsiooniprotsent Dti
where the above used parameters are defined as:
milles eespool kasutatud parameetrid määratletakse järgmiselt:
, ..., mdes
,... , mdes
mass of the substance remaining adsorbed on the soil after the time intervals Δt1, Δt2, ..., Δtn respectively (μg)
aine mass, mis jääb mullale adsorbeerununa vastavalt pärast ajavahemike Δt1, Δt2, ..., Δtn möödumist (μg);
mass of the test substance desorbed during the time intervals Δt1, Δt2, ..., Δtn respectively (μg)
uuritava aine mass, mis on desorbeerunud vastavalt ajavahemike Δt1, Δt2, ..., Δtn jooksul (μg);
mass of the substance measured in an aliquot vD
vastavalt ajahetkedelvD
at time points t1,t2, ..., tn, respectively (μg)
t1, t2, ..., tn (μg)
total volume of the aqueous phase in contact with the soil during the desorption kinetics experiment performed with the serial method (cm3)
desorptsioonikineetika määramisel jadameetodiga mullaga Kokku puutuva vesifaasi koguruumala (cm3);
volume of the aliquot sampled for analytical purpose from the tube (i), during the desorption kinetics experiment performed with the serialmethod (cm3)
desorptsioonikineetika määramisel jadameetodiga analüütilisel eesmärgil katseklaasist (i) võetud alikvoodi ruumala (cm3);
Appendix 6
lisa