natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At present, there are no national provisions relating to the coexistence of the three forms of agriculture — conventional, organic and using transgenic plants — the draft provisions are the first attempt to regulate this matter.
Praegu puuduvad kolme põllumajandusvormi – traditsioonilised, mahepõllumajanduslikud ja transgeensed taimed – samaaegse viljelemisega seotud siseriiklikud õigusnormid; kõnealune eelnõu on esimene katse seda küsimust reguleerida.
Article 95(5) of the EC Treaty applies to new national measures, which introduce incompatible requirements with those of a Community harmonisation measure on the basis of the protection of the environment or the working environment, on grounds of a problem specific to that Member State arising after the adoption of the harmonisation measure, and which are justified by new scientific evidence.
EÜ asutamislepingu artikli 95 lõiget 5 kohaldatakse uute riiklike meetmete suhtes, mis kehtestavad nõuded, mis on keskkonna või töökeskkonna kaitsel põhinedes ühtlustamismeetme võtmise järel ainuomaselt selles liikmesriigis ilmneva probleemi tõttu vastuolus ühenduse ühtlustamismeetmes esitatud nõuetega, ning mis põhinevad uutel teaduslikel tõenditel.
Furthermore, under Article 95(6) of the EC Treaty, the Commission is either to approve or reject the draft national provisions in question after verifying whether or not they are a means of arbitrary discrimination or a disguised restriction on trade between Member States, and whether or not they shall constitute an obstacle to the functioning of the internal market.
Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 5 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.
The notification submitted by the Polish authorities on 13 April 2007 is intended to obtain approval for the introduction of the new Article 111(2) points 5 and 6 and Article 172 of the Act which Poland considers to be a derogation to Directive 2001/18/EC.
Poola ametiasutuste 2007. aasta 13. aprillil esitatud teatise eesmärk on saada heakskiit seaduse artikli 111 lõike 2 punktidele 5 ja 6 ning artiklile 172, mida Poola peab direktiiviga 2001/18/EÜ vastuolus olevateks.
Poland submitted this notification as derogation to Directive 2001/18/EC only.
Poola esitas selle teatise erandina üksnes direktiivist 2001/18/EÜ.
Therefore, the legal assessment contained in this Decision will focus only on Directive 2001/18/EC.
Seepärast keskendub käesolevas otsuses sisalduv õiguslik hinnang üksnes direktiivile 2001/18/EÜ.
Directive 2001/18/EC harmonises at Community level the rules with regards to the deliberate release of GMOs, for experimental release or for placing on the market.
Direktiiv 2001/18/EÜ ühtlustab ühenduse tasandil eeskirjad katse või turuleviimise eesmärgil GMOde tahtliku keskkonda viimise suhtes.
This horizontal piece of legislation can be seen as the cornerstone of any deliberate release into the environment of GMOs in the European Union, notably since authorisations in accordance with the legislation for genetically modified food and feed (Regulation (EC) No 1829/2003) are carried out also in line with its governing principles.
Kõnealust horisontaalset õigusakti saab pidada GMOde Euroopa Liidus tahtliku keskkonda viimise nurgakiviks, eriti kuna lubade andmine vastavalt õigusaktidele geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (määrus (EÜ) nr 1829/2003) on kooskõlas selle õigusakti üldpõhimõtetega.
When comparing the provisions of Directive 2001/18/EC and the national measures notified, it emerges that the latter are more restrictive than those contained in the Directive, notably in the following aspects:
Võrreldes direktiivi 2001/18/EÜ sätteid ja siseriiklikke õigusnorme, ilmneb, et siseriiklikud õigusnormid on piiravamad kui direktiivis sisalduvad sätted, eriti järgmiste aspektide osas:
in accordance with the provisions of Part B of the Directive 2001/18/EC, experimental releases of GMOs are not subject to the consent of any third parties (such as neighbouring farmers, as stipulated by the Polish draft Act) and any authorities other than the Competent Authorities designated under Article 4(4) of the Directive (such as local municipalities, as stipulated by the Polish draft Act),
Vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ B osa sätetele ei ole GMOde katse eesmärgil keskkonda viimisel vaja kolmandate isikute (näiteks naabruses elavad põllumajandustootjad, nagu on sätestatud Poola seaduse eelnõus) ega muude ametiasutuste kui direktiivi artikli 4 lõike 4 alusel määratud pädevate asutuste (näiteks kohalikud omavalitsused, nagu on sätestatud Poola seaduse eelnõus) nõusolekut;
Directive 2001/18/EC, enables free circulation of genetically modified seeds approved at Community.
Direktiiv 2001/18/EÜ lubab ühenduses kinnitatud geneetiliselt muundatud seemnete vaba ringlust.
Articles 13-18 of the Directive establish an authorisation procedure which includes the assessment of each individual notification for GMO(s) by the competent authorities and, under circumstances, the authorisation through the Committee procedure of Articles 5 and 7 of Council Decision 1999/468/EC [10].
Direktiivi artiklid 13–18 kehtestavad lubade andmise menetluse, sealhulgas iga GMO(de) teatise hindamise pädevate asutuste poolt, ning teatavatel tingimustel lubade andmise, kohaldades nõukogu otsuse 1999/468/EÜ [10] artiklites 5 ja 7 sätestatud komiteemenetlust.
In view of the above, if a GMO receives a consent for cultivation in the EU under the procedure provided for by Directive 2001/18/EC, Member States cannot introduce any additional restrictions to its cultivation.
Eespool nimetatut silmas pidades ei saa liikmesriigid seada GMO kasvatamisele lisapiiranguid, kui see on saanud ELis kasvatamise loa vastavalt direktiivis 2001/18/EÜ ettenähtud menetlusele.
However the Polish Act prohibits their cultivation unless designated in specific zones, even if no such restriction is established by the written consent given under the Directive.
Poola seadus keelab siiski GMOde kasvatamise väljaspool eritsoone, isegi kui sellist piirangut ei ole seatud direktiivi alusel antud kirjaliku loaga.
Directive 2001/18/EC is affected, in so far as the draft act restricts the cultivation of all GMOs in Poland, whereas the Directive (Articles 13-18) foresees a procedure providing at a EC level a case-by-case risk analysis prior to the authorisation of the placing on the market of a GMO.
Seaduse eelnõu mõjutab direktiivi 2001/18/EÜ, kuivõrd see piirab kõigi GMOde kasvatamist Poolas, kusjuures direktiiviga (artiklid 13–18) nähakse enne GMO turuleviimise lubamist ette menetlus riskianalüüsiks EÜ tasandil, lähtudes igast üksikjuhtumist eraldi.
The proposed restrictions of the cultivation of genetically modified seeds in Poland also create an obstacle to the placing on the market of genetically modified seeds that would have been authorised for this purpose under Directive 2001/18/EC.
Kavandatud piirangud geneetiliselt muundatud seemnete kasvatamisele Poolas takistavad ka geneetiliselt muundatud seemnete turuleviimist, mis oleks lubatud direktiivi 2001/18/EÜ alusel.
The draft Act would, therefore, have implications for genetically modified seeds already approved for the placing on the market under existing Community legislation as well as future approvals.
Seepärast mõjutaks seaduse eelnõu geneetiliselt muundatud seemneid, mis on juba saanud turuleviimise loa olemasolevate ühenduse õigusaktide alusel, ning tulevasi loa andmisi.
Article 111(2)(5, 6) of the draft Polish Act seeks to restrict the cultivation of genetically modified seeds for experimental releases.
Poola seaduse eelnõu artikli 111 lõike 2 punktid 5 ja 6 piiravad geneetiliselt muundatud seemnete kasvatamist katse eesmärgil keskkonda viimiseks.
Experimental releases of genetically modified seeds are regulated under Directive 2001/18/EC although at a national rather than Community level.
Geneetiliselt muundatud seemnete katse eemärgil keskkonda viimist reguleeritakse direktiiviga 2001/18/EÜ, ehkki pigem riiklikul kui ühenduse tasandil.
In accordance with Article 6(1) of the Directive (Standard authorisation procedure), the notification for each experimental release of GMOs is submitted to the Competent Authority of the Member State within whose territory the release is to take place.
Vastavalt direktiivi artikli 6 lõikele 1 („Lubade andmise standardmenetlus”) esitatakse teatis iga GMO katse eesmärgil keskkonda viimise kohta liikmesriigi pädevale asutusele, kelle territooriumi piires keskkonda viimine toimub.
In accordance with Article 6(8), the notifier may proceed with the release only when he has received the written consent of the competent authority, and in conformity with any conditions required in the consent.
Vastavalt artikli 6 lõikele 8 võib taotleja alustada keskkonda viimist alles siis, kui ta on saanud pädeva asutuse kirjaliku nõusoleku, ja peab seejuures kinni pidama nõusolekus esitatud tingimustest.
Therefore, the provisions of the notified draft Act which establish additional administrative requirements for the authorisation of such releases, such as mayors’ certifications and written declarations for the neighboring farmers that they do not object to the releases, irrespective of any potential risk, have to be considered in contradiction with the Directive.
Seepärast tuleks arvesse võtta, et teatavaks tehtud seaduse eelnõu sätted, mis kehtestavad GMOde keskkonda viimise lubade andmisele täiendavad haldusnõuded (näiteks linnapea tõendid ja naabruses asuvate põllumajandustootjate kirjalikud deklaratsioonid selle kohta, et nad ei ole hoolimata võimalikust riskist GMOde keskkonda viimise vastu), on direktiiviga vastuolus.
Article 172(1) prohibits the cultivation of genetically modified plants, subject to the provisions of paragraph 2, namely the designation of specific zones by the Ministry of Agriculture.
Artikli 172 lõige 1 keelab geneetiliselt muundatud taimede kasvatamise vastavalt lõike 2 sätetele, nimelt eritsoonide määramise kohta põllumajandusministri poolt.
This general ban is in breach of Article 19 of Directive 2001/18/EC, which stipulates that if a written consent has been given for the placing on the market of a GMO as or in a product, that product may be used without further notification throughout the Community in so far as the specific conditions of use and the environments and/or geographical areas stipulated in these conditions are strictly adhered to.
Selline üldine keelustamine rikub direktiivi 2001/18/EÜ artiklit 19, milles on sätestatud, et kui tootena või toote koostises esineva GMO turuleviimiseks on saadud kirjalik nõusolek, võib seda toodet kasutada edasiste taotlusteta kogu ühenduses ainult juhul, kui täidetakse täpselt selle kasutamise eritingimusi ja piirdutakse nendes tingimustes piiritletud keskkonna ja/või geograafiliste piirkondadega.
Furthermore, the general ban of the draft Polish Act is in breach of Article 22 of the Directive, which stipulates that Member States may not prohibit, restrict or impede the placing on the market of GMOs, as or in products, which comply with the requirements of this Directive.
Peale selle rikub Poola seaduse eelnõu üldine keelamine direktiivi artiklit 22, milles on sätestatud, et liikmesriigid ei või keelata, piirata ega takistada kõnealuse direktiivi nõuetele vastavate GMOde toodetena või toodete koostises turuleviimist.
Finally, in accordance with Article 23 of Directive 2001/18/EC, if on the basis of new information, made available since the date of consent, a Member State has detailed grounds for considering that a GMO as or in a product which has been properly notified and has received written consent under Directive 2001/18/EC constitutes a risk to human health or the environment, that Member State may provisionally restrict or prohibit the use and/or sale of that GMO as or in a product on its territory.
Lõpuks vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artiklile 23, kui liikmesriik jõuab pärast nõusoleku andmise kuupäeva ilmnenud uue teabe põhjal üksikasjalikult põhjendatud arvamusele, et tootena või toote koostises esinev GMO, mille kohta on esitatud nõuetekohane taotlus ning saadud kirjalik nõusolek kõnealuse direktiivi alusel, kujutab endast ohtu inimeste tervisele või keskkonnale, võib kõnesolev liikmesriik selle tootena või toote koostises esineva GMO kasutamist ja/või müüki oma territooriumil ajutiselt piirata või selle ära keelata.
This provision indicates that the cultivation of a GMO can be prohibited only on a case-by-case basis and upon particular conditions (new information made available since the date of consent), without providing the basis to any Member State to adopt a general ban of the cultivation or any other use of GMOs.
See säte osutab sellele, et GMO kasvatamise võib ära keelata vaid lähtudes igast üksikjuhtumist eraldi ning konkreetsetel tingimustel (uus teave ilmneb pärast nõusoleku andmise kuupäeva), andmata ühelegi liikmesriigile alust kehtestada GMOde kasvatamise või muul viisil kasutamise üldist keeldu.
It results from the above that, as the Polish authorities explained in their notification, point 5 and 6 of Article 111(2) and Article 172 are not compatible with Directive 2001/18/EC.
Eespool esitatust järeldub, et Poola ametiasutused selgitasid oma teatises, et artikli 111 lõike 2 punktid 5 ja 6 ning artikkel 172 ei vasta direktiivile 2001/18/EÜ.
Under these circumstances, there is no need to further examine them under other Community legislation and in particular under Regulation 1829/2003/EC in the context of this Decision.
Selliste asjaolude tõttu ei ole vaja neid enam käesoleva otsuse kontekstis muude ühenduse õigusaktide, eelkõige määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel läbi vaadata.
Nevertheless, the assessment under Directive 2001/18/EC will not prejudice the assessment on the compliance of the notified draft Act with other parts of Community law, and especially Regulation (EC) No 1829/2003 in the context of other EC procedures.
Sellest olenemata ei piira direktiivi 2001/18/EÜ kohane hindamine teatavaks tehtud seaduse eelnõu kooskõlastamise hindamist ühenduse õiguse muude osadega, eriti määrusega (EÜ) nr 1829/2003, muude EÜ menetluste kontekstis.
Article 95(5) of the EC Treaty provides an exception to the principles of uniform application of Community law and the unity of the market.
EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikes 5 on sätestatud erandjuhud ühenduse õiguse ühetaolise kohaldamise põhimõtete ja siseturu ühtsuse kohta.
In accordance with the Court’s case law any exception to the principle of the uniform application of Community law and of the unity of the internal market must be strictly interpreted.
Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale tuleb kõiki erandeid ühenduse õiguse ühetaolise kohaldamise põhimõtte ja siseturu ühtsuse kohta kitsalt tõlgendada.
Therefore, the exception provided for by Article 95(5) of the EC Treaty must be interpreted in such a way that its scope is not extended beyond the cases for which it formally provides.
Seepärast tuleb EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikes 5 sätestatud erandit tõlgendada viisil, mis ei laiendaks selle reguleerimisala kaugemale selles sätestatud juhtudest.
In the light of the time-frame established by Article 95(6) of the EC Treaty, the Commission, when examining whether the draft national measures notified under Article 95(5) are justified, has to take as a basis ‘the grounds’ put forward by the Member State.
EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikega 6 kehtestatud tähtaegu silmas pidades peab komisjon artikli 95 lõike 5 kohaselt teatatud riiklike meetmete põhjendatuse uurimisel võtma aluseks põhjendused, mille on esitanud asjaomane liikmesriik.
This means that, under the Treaty, the responsibility of proving that these measures are justified lies with the Member State making the request.
See tähendab, et vastavalt EÜ asutamislepingu sätetele peab riiklike meetmete põhjendatust tõendama sellekohase taotluse esitanud liikmesriik.
Given the procedural framework established by Article 95 of the EC Treaty, including in particular a strict deadline for a Decision to be adopted, the Commission normally has to restrict itself to examining the relevance of the elements which are submitted by the requesting Member State, without having to seek possible justifications itself.
Arvestades EÜ asutamislepingu artiklis 95 sätestatud menetlusraamistikku, sealhulgas eriti otsuse vastuvõtmise ranget tähtaega, peab komisjon tavaliselt piirduma taotleva liikmesriigi esitatud asjaolude asjakohasuse uurimisega ning mitte otsima ise võimalikke põhjuseid või õigustusi.
Moreover, and given the exceptional character of the national measure concerned, the burden of proof for the existence of the requirements justifying the adoption of such a measure in accordance with Article 95(5) of the EC Treaty, lies with the Member State which notifies the measure.
Kuna asjaomane siseriiklik meede on erandlik, vastutab vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 5 sellise meetme vastuvõtmist õigustavate nõuete olemasolu tõendamiskoormuse eest liikmesriik, kes meetmest teatab.
Article 95(5) of the Treaty requires that when a Member State deems it necessary to introduce national provisions derogating from a harmonisation measure, those provisions shall be justified on the following cumulative conditions [11]:
Asutamislepingu artikli 95 lõikes 5 on sätestatud, et kui liikmesriik peab vajalikuks kehtestada riiklikud eeskirjad, mis kalduvad ühtlustamismeetmest kõrvale, peab liikmesriik võtma aluseks järgmised tingimused: [11]
new scientific evidence,
uued teaduslikud tõendid;
relating to the protection of the environment or the working environment,
seotus keskkonna või töökeskkonna kaitsmisega;
grounds of a problem specific to that Member State,
liikmesriigile eripärane probleem;
arising after the adoption of the harmonisation measure.
probleem on kerkinud esile pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist.
Therefore, under the abovementioned Article, the introduction of national measures which are incompatible with a Community harmonisation measure first of all needs to be justified by new scientific evidence concerning the protection of the environment or the working environment.
Seepärast peaks ühenduse ühtlustamismeetmega vastuolus olevate riiklike meetmete kehtestamine põhinema eelkõige uutel teaduslikel tõenditel keskkonna ja töökeskkonna kaitse kohta.
As it results from paragraph 45 of this Decision, it is up to the Member State, which has requested that there is a need for a derogation, to provide new scientific evidence, in support of the measures notified.
Käesoleva otsuse lõikest 45 tulenevalt on selliste meetmete toetuseks uute teaduslike tõendite esitamine erandit taotlenud liikmesriigi ülesanne.
The justifications put forward by Poland (text of notification, pages 3-5) are that:
Poola esitatud põhjendused (teatise tekst, lk 3–5) on järgmised:
the uncertainty surrounding the first stage of research where the new genetically modified organism comes into contact with the environment, where the effect of such a genetically modified organism on the environment is unknown and potentially harmful,
Ebakindlus, mis kaasneb uuringu esimese etapiga, kui uus geneetiliselt muundatud organism keskkonnaga kokku puutub ja sellise potentsiaalselt ohtliku geneetiliselt muundatud organismi mõju keskkonnale ei ole teada;
the need to limit the cultivation of genetically modified plants to areas which do not contain elements of value from a nature conservation standpoint and whose agrarian structure enables safe cultivation of transgenic plants, without damaging the operations of other farmers,
Vajadus piirduda geneetiliselt muundatud taimede kasvatamisel aladega, mis ei sisalda looduskaitse aspektist väärtuslikke elemente ning mille põllumajanduslik struktuur võimaldab kasvatada geneetiliselt muundatud taimi ohutult, segamata muude põllumajandustootjate tööd;
the need to fulfil the expectations of Polish society, while concerns relating to the cultivation of genetically modified plants are associated mainly with the impossibility of eliminating the risk of contamination of crops due to possible crossing,
Vajadus täita Poola ühiskonna ootusi, kelle mured seoses geneetiliselt muundatud taimede kasvatamisega seonduvad peamiselt võimatusega vältida põllukultuuride saastumise ohtu nende võimaliku ristamise tõttu;
a high level of fragmentation of Polish agriculture, where it is not possible to isolate GM crops from conventional and organic crops, thus posing the uncontrolled introduction of transgenic plants into cultivation may inflict losses on farmers,
Poola põllumajanduse suur killustatus, mistõttu ei saa geneetiliselt muundatud põllukultuure traditsioonilistest ja mahepõllumajanduslikest eraldada, mis võib tuua põllumajandustootjatele kahju;
the reluctance of Polish farmers towards the cultivation of GMOs which is increased by the absence of provisions on compensation for agricultural losses resulting from the uncontrolled crossing of varieties, while at present there are no national provisions relating to the coexistence of the three forms of agriculture (conventional, organic and transgenic plants).
Poola põllumajandustootjate vastuseis GMOde kasvatamise suhtes, mida suurendab liikide kontrollimatust ristamisest tulenevate põllumajandustootmise kahjude hüvitamist reguleerivate sätete puudumine; praegu puuduvad siseriiklikud õigusnormid kolme põllumajandusvormi (traditsioonilised, mahepõllumajanduslikud ja transgeensed taimed) üheaegse viljelemise kohta.
It results from the justifications put forward by Poland that Polish authorities make no reference to any new information related to the protection of the environment in their notification or in the accompanying explanatory note.
Poola esitatud põhjendustest järeldub, et Poola ametiasutused ei viita oma teatises ega sellega kaasnevas selgitavas märkuses keskkonnakaitsega seotud uuele teabele.
Their justifications concern broader issues such as the uncertainty surrounding the first stage of research, the conservation of nature and the matter of liability.
Nende põhjendused on seotud laiemate teemadega, nagu uuringu esimese etapiga kaasnev ebakindlus, looduskaitse ja vastutuse küsimus.
There is no reference to any new scientific studies, researches, literature or any other possible findings emerged after the adoption of Directive 2001/18/EC and indicating new evidence concerning the protection of the environment or working environment.
Puuduvad viited uutele teaduslikele uurimustele, kirjandusele või mõnele muule pärast direktiivi 2001/18/EÜ vastuvõtmist ilmnenud võimalikule järeldusele, mis osutaksid uutele tõenditele keskkonna ja töökeskkonna kaitse kohta.
Under those circumstances, in the absence of new scientific element the Commission did not have any reason to submit, the notification to the European Food Safety Authority EFSA and ask its opinion, in accordance with Article 28(2) of Directive 2001/18/EC.
Nende asjaolude tõttu ei olnud komisjonil uue teadusliku elemendi puudumisel põhjust esitada teadet EFSA-le ja küsida nende arvamust vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artikli 28 lõikele 2.
Given the fact that the submission of new scientific evidence constitutes a cumulative condition for the fulfillment of the requirements of Article 95(5) EC Treaty, their absence has as consequence the rejection of the notification without the need to further examine the fulfillment of other conditions.
Arvestades asjaolu, et uute teaduslike tõendite esitamine sisaldub kumulatiivse tingimusena EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 5 nõuetes, lükatakse teatis teaduslike tõendite puudumise tõttu tagasi, ilma et oleks vaja kontrollida muude tingimuste täitmist.