natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to arrive at a final conclusion concerning individual aid granted under the scheme it will be necessary, first of all, to assess all of the information concerning the development of the scheme, including the legal basis and the budgetary changes.
Lõppjäreldusele jõudmiseks abikava alusel antud üksikabi kohta on vaja kõigepealt hinnata kogu teavet, mis käsitlev abikava arengut, sealhulgas õiguslikku alust ja eelarvemuudatusi.
Second, it will be necessary to assess the nature of the aid instrument and the implementation of the granting decisions.
Teiseks on vaja hinnata abimeetme laadi ja toetuse andmise otsuste täitmist.
Third, it will be necessary to draw up a list of individual projects that Italy has failed to notify, to assess the financial terms for each of these projects, and if necessary to verify the terms of reimbursement and the mechanisms for monitoring compliance with those terms.
Kolmandaks on vaja koostada loend üksikprojektidest, millest Itaalia ei teatanud, hinnata kõikide nende projektide finantstingimusi ning vajaduse korral teha kindlaks tagasimaksetingimused ja nende täitmise jälgimise kord.
Finally, a separate section, in paragraphs 0 0, will be devoted to the assessment of the information concerning the two allegedly military helicopters.
Lõpuks käsitletakse eraldi lõigus, s.o punktides 399–408, hinnangut teabele, mis käsitleb kaht väidetavalt sõjahelikopterit.
The development of the scheme
Abikava areng
The Commission now has a clear picture of the development of the overall scheme.
Komisjonil on nüüd selge arusaamine abikava üldisest arengust.
Italy has provided sufficient information on the overall funding of the projects to enable the Commission to form a more general view.
Itaalia on esitanud piisava teabe projektide täieliku rahastamise kohta, et komisjon saaks võtta üldisema seisukoha.
This is particularly relevant to the problem that the scheme under assessment has been used by Italy to fund both civilian projects and projects relating to national security.
See käsitleb eriti probleemi, et Itaalia on kasutanud hinnatavat abikava nii tsiviilprojektide kui ka riikliku julgeolekuga seotud projektide rahastamiseks.
The figures for overall funding would thus be misleading if they were to be interpreted as showing only funding used by Italy towards civilian R & D projects in the aeronautical industry.
Seetõttu võivad rahastamise kogusummad olla eksitavad, kui neid tõlgendatakse nii, et need näitavad Itaalia antud toetust ainult lennundustööstuse teadus- ja arendusprojektidele tsiviilvaldkonnas.
Nature of the aid instrument
Abimeetme laad
As regards the nature of the aid instrument, the Italian authorities have provided full documentation concerning the projects that Italy should have notified individually on the basis of the thresholds set in the successive R & D frameworks.
Seoses abimeetme laadiga on Itaalia ametiasutused esitanud täieliku dokumentatsiooni projektide kohta, millest Itaalia oleks pidanud teadus- ja arendustegevuse järjestikustes raamistikes määratletud lävendite alusel eraldi teatama.
The Italian authorities have indicated that the nature of the instrument was hybrid, in the sense that it was a soft loan whose reimbursement schedule was constructed according to the sales forecast for the product being developed.
Itaalia ametiasutused on osutanud, et abimeetme laad oli kombineeritud selles mõttes, et tegemist oli sooduslaenuga, mille tagasimaksegraafik koostati vastavalt arendatava toote müügiprognoosile.
According to the Italian authorities these reimbursement schedules were fixed from the outset.
Itaalia ametiasutuste väitel olid tagasimaksegraafikud algusest peale fikseeritud.
The loans were granted on the basis of the reference rate at the time of the granting plus a premium.
Laenud anti laenuandmisaja viitemäära alusel, millele lisandus garantiitasu.
For each project, the Italian authorities determined a theoretical maximum aid intensity at the moment the aid was granted, calculated on the basis of the eligible costs, with the inclusion of any bonuses that might be relevant.
Iga projekti jaoks määrasid Itaalia ametiasutused abikõlblike kulude alusel arvutatava teoreetilise maksimaalse toetuse määra toetuse andmise ajal, mis sisaldas kõiki võimalikke asjaomaseid soodustusi.
In some cases, however, this intensity was not complied with, and the aid was granted on terms more favourable to the recipient, at an intensity higher than the maximum intensity allowable under the R & D frameworks.
Mõnedel juhtudel aga seda määra ei järgitud ning toetus anti saajale soodsamatel tingimustel, s.o kõrgema toetusmääraga kui teadus- ja arengutegevuse raamistikes sätestatud maksimaalne lubatud toetusmäär.
Moreover, in practice, these schedules were often not adhered to, in two different ways.
Veelgi enam, tegelikkuses ei peetud sageli nendest graafikutest kinni. See juhtus kahel erineval viisil.
First, payments to the recipients were late compared to the initial schedules, either because the project was late, or because the State was late in making the payments.
Esiteks hilinesid võrreldes algsete graafikutega laenu väljamaksed saajatele, kas projekti hilinemise tõttu või kuna riik jäi maksete tegemisega hiljaks.
In some cases, therefore, the actual intensity of the aid was lower than the initial intensity.
Mõnedel juhtudel oli seetõttu tegelik toetusmäär madalam kui algne toetusmäär.
But more importantly, reimbursements did not abide by the initial schedules.
Mis aga olulisem: tagasimaksed ei toimunud algsete graafikute järgi.
As a consequence, in many cases the initial intensity increased as the recipients benefited from the further advantage of late reimbursement.
Selle tagajärjel suurenes paljudel juhtudel algne toetusmäär, kuna saajad said lisasoodustuse hilinenud tagasimakse näol.
While Italy has provided the Commission with a number of letters it sent to recipients requesting reimbursement, it is clear that such letters had limited effect.
Kuigi Itaalia on esitanud komisjonile mitmeid laenusaajatele saadetud kirju, milles nõutakse tagasimakseid, on ilmne, et nendel kirjadel oli vaid piiratud mõju.
In some instances, several letters were sent to a recipient on the same project, but no steps were taken effectively to reimburse the loan, and there was no action on the part of the State to recover the claim.
Mõnel juhul saadeti sama projektiga seoses laenusaajale mitu kirja, kuid mingeid tõhusaid meetmeid laenu tagasisaamiseks ei rakendatud, samuti ei teinud ka riik midagi laenu sissenõudmiseks.
In conclusion, there were two potential problems with the aid granted to the projects: a) an initial intensity that in some cases was higher than the maximum intensity allowed; and b) insufficient reimbursement that allowed the intensity to increase even further.
Kokkuvõtteks oli projektidele antud toetusega seotud kaks võimalikku probleemi: a) algne toetusmäär, mis mõnel juhul oli kõrgem lubatud maksimaalsest määrast ja b) ebapiisav tagasimaksmine, mis tõstis toetusmäära veelgi kõrgemaks.
The Italian authorities, working together with the Commission, have defined a methodology that allows both problems to be solved.
Itaalia ametiasutused on koostöös komisjoniga määratlenud tegutsemisviisi mõlema probleemi lahendamiseks.
As a first step, a maximum intensity is defined for each project, which is the lower of two intensities, the maximum theoretical intensity and the initial intensity.
Esimese sammuna määratakse iga projekti jaoks kindlaks maksimaalne toetusmäär, mis võrdub kahest järgmisest määrast madalamaga: kas maksimaalse teoreetilise toetusmääraga või algse toetusmääraga.
If the initial intensity is the lower, it can be said that the incentive effect of the specific amount of aid granted was sufficient to convince the company to commit itself to the project.
Kui algne toetusmäär on madalam, võib öelda, et teatava toetussumma ergutav mõju oli piisav, et motiveerida ettevõtjat projektile pühenduma.
Any increase in the intensity over the one fixed initially must necessarily be considered new aid.
Mis tahes toetusmäära tõusu algselt fikseeritud määrast kõrgemaks tuleb tingimata käsitleda uue abina.
The cumulative aid intensity is then calculated.
Seejärel arvutatakse kumulatiivne toetusmäär.
In the year in which this cumulative intensity reaches the level of the maximum intensity defined in recital 257, the recipient has to reimburse the full outstanding principal.
Sellel aastal, kui kumulatiivne määr ulatub põhjenduses 257 sätestatud maksimaalse toetusmäärani, peab laenusaaja tagasi maksma kogu tagastamata laenu põhiosa.
If the maximum intensity has already been reached, then compound interest is to be charged on the outstanding debt for the years until the date of the final reimbursement of the entire loan.
Kui maksimaalne toetusmäär on juba saavutatud, tuleb võlgnetavalt laenuosalt arvestada iga aasta eest liitintressi kuni kogu laenu lõpliku tagasimaksmiseni.
The level of interest is the reference rate for the year in which the maximum intensity was reached, and then for each year of further delay.
Intressimäärana kohaldatakse selle aasta viitemäära, kui saavutati maksimaalne toetusmäär, ning edasi iga viivitatud aasta viitemäära.
The methodology thus makes it possible to ensure compliance with the maximum intensities defined in the successive R & D frameworks.
Selline tegutsemisviis võimaldab tagada vastavuse maksimaalsete toetusmääradega, mis on sätestatud järjestikustes teadus- ja arendustegevuse raamistikes.
The list of non-notified projects
Loetelu projektidest, millest ei teatatud
A shared and accurate understanding of the aid instrument made it possible to establish the list of projects that Italy ought to have notified individually.
Ühine ja selge arusaam abimeetmest võimaldas koostada loendi projektidest, millest Itaalia oleks pidanud eraldi teatama.
When aid takes the form of a soft loan, the significant value is the amount of interest forgone by the State.
Kui antud toetus on sooduslaenu kujul, on oluline väärtus riigil saamata jäänud intress.
The uncertainty surrounding the nature of the aid instrument meant that Italy itself had no clear view of which projects needed to be notified individually and which projects had to be included in the ex post list of cases that ought to have been notified..
Ebakindlus abimeetmete laadi osas tähendas, et Itaalial endal ei olnud selget arusaama sellest, millistest projektidest oleks pidanud eraldi teatama ja millised projektid oleks pidanud lisama tagantjärele koostatud loendisse teatamisele kuuluvatest juhtumitest.
In order to arrive at a final list, a series of requests for information had to be sent.
Lõpliku loendi koostamiseni jõudmiseks tuli välja saata palju teabenõudeid.
Italy initially denied that it had failed to notify any individual project other than those referred to in the first initiating decision.
Algselt Itaalia eitas, et ta ei teatanud teistest üksikprojektidest peale nende, millele viidati esimeses algatamisotsuses.
It subsequently acknowledged that the list of non-notified projects was longer, and submitted all the necessary information and evidence.
Hiljem ta siiski tunnistas, et teatamata jäänud projektide loend on pikem ning esitas kogu vajaliku teabe ja tõendid.
The difficulty of drawing up the list of non-notified projects can be explained by a conjunction of several factors.
Teatamata jäänud projektide loendi koostamise raskust saab seletada mitme asjaolu kokkusattumisega.
First, the scheme has been applied since 1986.
Esiteks on abikava rakendatud alates aastast 1986.
Second, the number of projects involved is necessarily high.
Teiseks on asjaomaste projektide arv paratamatult suur.
Including those not subject to individual notification, the number of projects funded through the scheme in the period under assessment is well above 100.
Kaasa arvatud need projektid, millest ei pea eraldi teatama, on hinnanguperioodi jooksul kava alusel rahastatud projektide arv kaugelt üle saja.
Third, the fact that the lists include numerous military projects has increased the confusion.
Kolmandaks on segadust suurendanud asjaolu, et loendid sisaldavad mitmeid sõjalisi projekte.
The Commission notes that even in a report by the Italian Court of Auditors there was some confusion as to the nature of the projects.
Komisjon märgib, et isegi Itaalia kontrollikoja aruandes oli projektide sisu suhtes segadus.
The information available on the projects supported was piecemeal and often confused, not least because the reporting from the Government itself to the Italian Parliament was in terms of a list of future projects rather than projects actually supported.
Saadaolev teave toetatud projektide kohta oli killustatud ja tihti eksitav, eriti arvestades, et valitsuse koostatud aruanded Itaalia parlamendile olid pigem loend planeeritavatest kui reaalselt toetatud projektidest.
There are lists submitted by the anonymous third party, and others referred to directly by the Commission, such as the 13 projects specified in the first initiating decision and the list of projects cited in the second initiating decision.
Anonüümne kolmas osapool ja teised, kellele on komisjon otseselt viidanud, on esitanud loendid, näiteks esimeses algatamisotsuses määratletud 13 projekti kohta ja teises algatamisotsuses nimetatud projektide kohta.
The report of the Court of Auditors did not contain a list of the projects, but only overall figures, graphs and tables.
Kontrollikoja aruanne ei sisaldanud projektide loendit, vaid ainult koondsummasid, jooniseid ja tabeleid.
However, the Word version of the document, available on the Courts website in 2005, allowed the underlying data to be extracted from the overall graphs.
Siiski sai dokumendi Wordi-versioonist, mis oli aastal 2005 saadaval kontrollikoja veebilehel, teha väljavõtteid koondtabelite aluseks olevatest andmetest.
In its submission of 11 November 2005 the anonymous third party included these data.
Anonüümne kolmas osapool lisas need andmed oma 11. novembril 2005. aastal esitatud dokumentidele.
In its request for information of 23 May 2006 the Commission referred to most of the projects entered on the list submitted by the anonymous third party to point out to Italy that in all likelihood there were still a number of non-notified projects on which Italy had not provided the requested information.
Komisjon viitas oma 23. mai 2006. aasta teabenõudes enamikule nendest projektidest, mis anonüümne kolmas osapool oli lisanud esitatud loendisse, et juhtida Itaalia tähelepanu asjaolule, et suure tõenäosusega on veel palju teatamata jäänud projekte, mille kohta Itaalia ei ole esitanud nõutud teavet.
Italy denied that the list could be attributed to the Court of Auditors: it had been derived from the information system of the Court by a person unknown.
Itaalia eitas, et eespool nimetatud loendi võiks omistada kontrollikojale: selle oli kontrollikoja infosüsteemist saanud keegi tundmatu isik.
It would be misleading, therefore, to attribute the list to the Court itself, since it was the result of manipulation of data by a third party.
Seetõttu oleks eksitav omistada kontrollikojale selline loend, mille kolmas osapool oli saanud andmetega manipuleerimise tulemusena.
It contained a number of errors and inaccuracies, and it would be wrong to imagine that the Court of Auditors itself was responsible for it.
Lisaks sisaldas loend mitmeid vigu ja ebatäpsusi ning oleks vale arvata, et kontrollikoda on selle eest vastutav.
Ultimately Italy decided that it would itself provide a complete list of individual projects that were subject to individual notification, so that it is not necessary for the Commission to state a view on the accuracy of the information received previously.
Lõpuks otsustas Itaalia, et esitab ise täieliku loendi teatamisele kuuluvatest üksikprojektidest, nii et komisjonil pole vaja võtta seisukohta eelnevalt saadud teabe õigsuse suhtes.
The discussion on the list of non-notified projects was difficult, but after about two years, it enabled the Italian authorities and the Commission to identify a number of individual projects that Italy had failed to notify.
Arutelu teatamata jäänud projektide üle oli keeruline, kuid pärast ligikaudu kahte aastat suutsid Itaalia ametiasutused ja komisjon tuvastada mitu üksikprojekti, millest Itaalia ei olnud teatanud.
As requested in the second initiating decision, Italy also provided a list of the projects below the thresholds for individual notification that had been approved after 20 November 2002.
Vastavalt teise algatamisotsuse nõudele esitas Itaalia ka loendi projektidest, mis ei ületanud eraldi teatamise lävendit ja mis kiideti heaks pärast 20. novembrit 2002.
The Commission finds that that list matches the overall budget for Law No 808/1985 in the period concerned, and that it does refer to projects below the thresholds for individual assessment.
Komisjon leiab, et loend vastab seaduse nr 808/1985 üldeelarvele asjaomase perioodi kohta ja käsitleb projekte, mis ei ületa eraldi hindamise lävendit.
Assessment of the final list of civilian projects
Tsiviilprojektide lõpliku loetelu hindamine
The list of projects that Italy failed to notify individually to the Commission contains 17 projects.
Projektide loendis, millest Itaalia ei suutnud komisjoni eraldi teavitada, on 17 projekti.
The list comprises the projects on which the Commission is able to reach a final conclusion regarding compatibility with the Treaty, but that leaves open the possibility that the Commission may in future take measures in respect of other projects that have not been notified and of which it is not currently aware, or projects of which it is aware but for which it does not possess information sufficient for purposes of a decision, either because the information available is not complete or because the information indicates that the project is currently below the threshold for notification, whereas fresh information may modify this assessment.
Loend hõlmab projekte, mille kohta komisjon suudab teha lõppjärelduse seoses vastavusega asutamislepingule, ent samas jätab võimaluse, et komisjon võib tulevikus rakendada meetmeid seoses muude projektidega, millest ei ole teatatud ja millest ta ei ole praegu teadlik, või projektidega, millest ta on teadlik, kuid ei oma otsuse tegemiseks piisavalt teavet kas seetõttu, et saadaolev teave pole täielik või teave näitab, et projekt on praegu allpool teatamislävendit, kusjuures värske teave võib hindamist mõjutada.
For each project the Commission has the initial schedule for disbursement and reimbursement laid down at the time the aid was granted and the real figures for payments by the State and reimbursement by the recipients.
Iga projekti jaoks on komisjonil väljamaksete ja tagasimaksete esialgne graafik, mis kehtestati abi määramisel, ning riigi tehtavate maksete ja saajate tagasimaksete tegelikud summad.
The schedules incorporate the corrections imposed by the methodology described above.
Graafikud hõlmavad eespool kirjeldatud metoodikast tulenevaid parandusi.
On the basis of the information available on the projects, and bearing in mind that all the projects are individual applications of the same aid scheme, the Commission has no evidence that would lead it to suspect that the aid was aimed at supporting activities that did not qualify as R & D activities under the R & D frameworks.
Projektide kohta saadaoleva teabe põhjal ning arvesse võttes, et kõik projektid on sama abikava rakendused, pole komisjonil tõendeid, mis annaksid tal alust kahtlustada, et toetus oli suunatud tugitegevustele, mis ei kuulunud teadus- ja arendustegevuse raamistikus teadus- ja arendustegevuse hulka.
As regards the incentive effect, the Commission would note, first of all, that point 8.2 of the 1986 Framework required only that the aid should encourage additional effort in the field of R & D or enable the recipients to respond to exceptional conditions for which their own resources were too limited.
Seoses ergutava mõjuga märkis komisjon esiteks, et 1986. aasta raamistiku punkt 8.2. nõudis üksnes seda, et toetus peaks soodustama täiendavaid jõupingutusi teadus- ja arendustegevuse valdkonnas või võimaldama saajatel reageerida erandlikele tingimustele, mille jaoks nende oma ressursid on liiga piiratud.
In point 6 of the 1996 Framework, the incentive effect was to be verified on the basis of quantifiable factors, or other relevant factors indicated by the Member State, showing that the same R & D project would not have taken place without the aid, or that it would have been less ambitious, or that it would not have been carried out at the same pace.
aasta raamistiku punkti 6 kohaselt tuli ergutavat mõju hinnata mõõdetavate tegurite või liikmesriigi poolt esitatud muude asjakohaste tegurite alusel, mis näitaksid, et vastav teadus- ja arendustegevuse projekti ei oleks teostatud ilma abita või see oleks olnud vähem ambitsioonikas või seda ei oleks teostatud sama kiiresti.
The Commission has no reason to doubt the incentive effect of the aid under assessment.
Komisjonil ei ole põhjust kahelda hindamisel oleva abi ergutavas mõjus.
The aid allowed the recipients to engage in R & D activities additional to their normal research, and to undertake R & D projects they would not have been able to undertake alone.
Abi võimaldas saajatel tegeleda teadus- ja arendustegevusega lisaks oma tavapärasele uurimistegevusele ning teostada teadus- ja arendustegevuse projekte, mida nad ei oleks üksi suutnud teostada.
Furthermore, consistently with its assessment of similar projects in the aeronautical industry, the Commission finds that the aid to the projects under assessment allowed the recipients to engage in risky projects which they would not have been able to finance alone.
Lisaks, kooskõlas hinnanguga sarnaste projektide kohta lennundussektoris, leiab komisjon, et toetus hindamisel olevatele projektidele võimaldas saajatel tegeleda riskantsete projektidega, mida nad ei oleks üksinda suutnud rahastada.
Finally, the Commission notes that most of the projects were international projects that required additional collaborative efforts.
Lõpetuseks märgib komisjon, et enamik projekte olid rahvusvahelised projektid, mis nõudsid täiendavaid ühiseid jõupingutusi.
Each project is described below with its overall eligible costs and the amount of aid received.
Iga projekti kirjeldatakse alljärgnevalt koos nende üldiste abikõlblike kuludega ja saadud abisummadega.
For the six projects regarding which the first initiating decision expressed doubts, the assessment also covers the information available on the eligible activities and the incentive effect.
Seoses kuue projektiga, mille kohta esimeses esialgses otsuses kahtlusi väljendati hõlmab hindamine ka saadaolevat teavet abikõlblike tegevuste ja ergutava mõju kohta.
For all the projects the consequences of the application of the methodology are detailed in recital 257.
Metoodika rakendamise tagajärgi kõikide projektide kohta kirjeldatakse põhjenduses 257.
List of projects to which this Decision relates
Käesolevas otsuses käsitletavate projektide loetelu
Helicopter
helikopter
Aero structure
õhusõiduki kerekomponent
1988 to 1994 (5 projects)
1988–1994 (5 projekti)
ATR 42 500
ATR 42500
Engine
mootor
D/E/F project carried out by Agusta
Agusta teostatud projekt A109 D/E/F
The project concerned a helicopter, and was carried out by Agusta; it consisted in the development of different versions of the A109, adapting it to different engines in order to satisfy the most stringent criteria in terms of security, flight performance and environmental impact.
Projekt käsitles helikopterit ja selle teostaja oli Agusta. See hõlmas A109 erinevate versioonide arendamist, selle kohandamist erinevatele mootoritele, et täita turvalisuse, lennuomaduste ja keskkonnamõju rangeimaid kriteeriume.
The D, E and F versions corresponded to engines provided by Allison, Pratt & Whitney and Turbomeca.
Versioonid D, E ja F vastasid mootoritele, mille tarnijateks olid Allison, Pratt & Whitney ja Turbomeca.
The D and E versions, according to Italy, were never developed.
Itaalia andmetel versioone D ja E ei arendatud kunagi.
The project was listed in the first initiating decision as project No 4.
Projekt oli esimeses algatamisotsuses loetletud projektina nr 4.
Investments were carried out in the period 1996 to 1998.
Investeeringud teostati ajavahemikul 1996–1998.