natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Following the publication of the decision to initiate the procedure (21 December 2005), and within the relevant deadline (in most cases following a deadline extension requested by the interested parties and accepted by the Commission), the Commission received comments from:
Pärast menetluse algatamise otsuse avaldamist (21. detsembril 2005) ja vastava tähtaja piires (enamik huvitatud isikuid taotles tähtaja pikendamist ja komisjon rahuldas need taotlused) saabusid komisjonile märkused järgmistelt isikutelt:
the following electricity generating companies: AES-Tisza Erőmű Rt., Budapesti Erőmű Zrt., Csepeli Áramtermelő Rt., Dunamenti Erőmű Zrt. and its main shareholder, Electrabel S.A., and Mátrai Erőmű Rt.,
elektritootmisettevõtted: AES-Tisza Erőmű Rt., Budapesti Erőmű Zrt., Csepeli Áramtermelő Rt., Dunamenti Erőmű Zrt. ja tema põhiaktsionär Electrabel S.A. ning Mátrai Erőmű Rt.;
the following banks that provided financing to the electricity generators: […] Bank, acting as Facilities Agent on behalf of twelve banks, lenders to Csepeli Áramtermelő Kft. and […] Bank acting as Facilities Agent on behalf of nine banking institutions, lenders to AES-Tisza Erőmű Kft. and
elektritootjaid rahastanud pangad: […] pank, mis esindab Csepeli Áramtermelő Kft.-le laenu andnud 12 panka, ja […] pank, mis esindab AES-Tisza Erőmű Kft.-le laenu andnud üheksat panka;
MVM and,
MVM ja
a third party that requested its identity to be withheld.
anonüümseks jääda soovinud kolmas isik.
Most of the comments submitted to the Commission by the parties follow very similar lines of argument.
Enamikus märkustes, mille asjaomased isikud komisjonile esitasid, on väited väga sarnased.
For that reason, instead of describing the comments of each interested party separately, the Commission has grouped them into general categories (see points 5.1 to 5.7 below).
Seepärast rühmitas komisjon iga isiku märkuste eraldi kirjeldamise asemel need märkused üldkategooriatesse (vt allpool punktid 5.1–5.7).
Comments on the individual assessment of the PPAs
Märkused elektrienergia ostulepingute eraldi hindamise kohta
The Mátra power plant and another interested party that requested its identity to be withheld expressed the view that the PPAs should be assessed individually by the Commission given the differences that exist between their exact content.
Mátra elektrijaam ja üks anonüümseks jääda soovinud huvitatud isik väljendasid arvamust, et elektrienergia ostulepingute sisulisi erinevusi arvesse võttes peaks komisjon neid hindama eraldi.
Other power generators implicitly requested individual assessment of their PPA by giving the Commission details of the specific terms and conditions of their own PPA.
Teised elektrijaamad nõudsid selgesõnaliselt oma elektrienergia ostulepingu eraldi hindamist, edastades komisjonile üksikasjalikud andmed oma lepingu konkreetsete tingimuste kohta.
Comments on the existence of State aid
Märkused riigiabi olemasolu kohta
The relevant time of assessment
Asjaomane hindamise aeg
AES-Tisza Erőmű, Budapesti Erőmű, Csepeli Áramtermelő and Dunamenti Erőmű argue that the criteria for the existence of State aid at the time of the conclusion of the PPAs should be assessed in the context of the market conditions that prevailed at that time.
AES-Tisza Erőmű, Budapesti Erőmű, Csepeli Áramtermelő ja Dunamenti Erőmű väidavad, et asjaomaseid kriteeriume, mille alusel tuvastatakse riigiabi olemasolu elektrienergia ostulepingute sõlmimise ajal, tuleks hinnata sel ajal turul valitsenud tingimusi arvesse võttes.
Some of the comments state this requirement explicitly, while others imply it by referring to the circumstances of the conclusion of the PPAs in their assessment of the existence of State aid.
Mõnedes märkustes on selline nõue väljendatud selgesõnaliselt, teistes aga kaudselt, viidates riigiabi olemasolu hinnangus elektrienergia ostulepingute sõlmimise asjaoludele.
Reference is made to the Court's case law in this regard [43].
Sellega seoses viidatakse Euroopa Kohtu praktikale [43].
No economic advantage
Majandusliku eelise puudumine
Wrong reference price/No advantageous prices
Vale võrdlushind/soodushindade puudumine
All the power generators argue that the PPAs do not confer any economic advantage.
Kõik elektritootjad väidavad, et elektrienergia ostulepingud ei andnud neile mingeid majanduslikke eeliseid.
They criticise the Commission's preliminary finding that the prices established under the PPAs are higher than generators’ market prices.
Nad kritiseerivad komisjoni esialgset otsust, mille kohaselt olid elektrienergia ostulepingutes sätestatud hinnad kõrgemad elektritootjate turuhindadest.
They argue that the reference price of EUR 36/MWh used in other decisions and referred to in the Opening Decision is inappropriate in this procedure as it originates from a completely different geographical and temporal context.
Nad väidavad, et teistes otsustes kasutatud ja menetluse algatamise otsuses nimetatud võrdlushind 36 eurot/MWh on käesolevas menetluses sobimatu, sest selle geograafiline ja ajaline taust on täiesti teistsugune.
They argue that the price assessment should take into account the circumstances that prevailed at the time of conclusion of the PPAs.
Nad väidavad, et hinna määramisel oleks tulnud arvesse võtta elektrienergia ostulepingute sõlmimise ajal valitsenud tingimusi.
They also stress that prices under any long-term agreement will always be lower than spot market prices.
Samuti rõhutavad nad, et pikaajalises lepingus sätestatud hinnad on alati madalamad hetketuru hindadest.
Moreover, generators that provide MVM with mainly peak load electricity also argue that their prices cannot be compared to base load prices.
Lisaks sellele väidavad elektritootjad, kes varustavad MVMi peamiselt tippkoormuselektrienergiaga, et nende hindu ei saa võrrelda baaskoormuselektrienergia hindadega.
Most of them suggest that the Commission should take into account the substantial increase in fuel prices in recent years.
Enamik väidab, et komisjon peaks arvesse võtma viimastel aastatel toimunud olulist kütusehindade tõusu.
Many of the generators argue that their actual rate of return was below the rates mentioned in the Opening Decision.
Paljud elektritootjad väidavad, et nende tegelik kapitalitasuvus oli menetluse algatamise otsuses nimetatust väiksem.
The generators also emphasize that they do bear important risks (contrary to what is suggested in the Opening Decision), in particular construction, regulatory, environmental, maintenance and fiscal/financial risks.
Samuti rõhutavad elektritootjad, et neil on olulised riskid (erinevalt menetluse algatamise otsuses väidetust), eelkõige ehituse, reguleerimise, keskkonna ja hooldusega seotud riskid ning maksu/finantsriskid.
Price regulation was mentioned as one of the principal categories of regulatory risks.
Hindade reguleerimist nimetati reguleerimisega seotud riskide ühe peamise liigina.
Generators also consider that the reservation of a significant share of their generation capacities by MVM constitutes a disadvantage, as it prevents them from using these capacities to produce energy for other potential customers.
Samuti leiavad elektritootjad, et nende tootmisvõimsuse olulise osa reserveerimine MVMile ei ole eelis, sest see takistab neil kasutamast kõnealuseid võimsusi energia tootmiseks teistele võimalikele tarbijatele.
Moreover, the PPAs provide for clear obligations on the generators which, if the generators do not meet them, lead to lower payments or to damage claims.
Peale selle on elektrienergia ostulepingutes elektritootjatele sätestatud selged kohustused, mille täitmata jätmise korral makstakse neile vähem või nõutakse neilt kahjude hüvitamist.
[…] maintained that one of the advantages gained by Hungary as a result of the PPAs were the reliable balancing services which could only be offered by itself and Dunamenti Erőmű.
[…] väitis, et üheks eeliseks, mille Ungari sai elektrienergia ostulepingute tõttu, olid usaldusväärsed tasakaalustamisteenused, mida suutsid pakkuda ainult tema ise ja Dunamenti Erőmű.
This generator argued that it would not have entered the market and offered these services without a PPA.
Kõnealune elektritootja väitis, et ilma elektrienergia ostulepinguta ei oleks ta turule läinud ega nimetatud teenuseid pakkunud.
The Mátra power plant argues that it has cheap mining costs because it has its own coal mine, enabling it to offer very competitive prices.
Mátra elektrijaam väidab, et tema kaevandamiskulud on madalad, sest tal on enda söekaevandus, mis võimaldab tal pakkuda väga konkurentsivõimelisi hindu.
It argues that its prices are even below MVM's resale prices, contrary to other PPA prices.
Ta väidab, et erinevalt muude elektrienergia ostulepingute hindadest on tema hinnad MVMi edasimüügihindadest isegi madalamad.
Privatisation price
Erastamishind
The Dunament power plant argues that it obtained no advantage from the PPA as it paid the market value for the privatisation of the power plants and the purchase price took into account its rights and obligations under the PPA.
Dunamenti elektrijaam väidab, et ta ei saanud elektrienergia ostulepinguga mingeid eeliseid, sest ta maksis elektrijaamade erastamise eest nende turuväärtuse ja ostuhinnas võeti arvesse elektrienergia ostulepingus sätestatud õigusi ja kohustusi.
Consequently, it paid for the PPA (and for any advantage it might confer on it) in the privatisation price.
Järelikult maksis ta erastamishinnas elektrienergia ostulepingu eest (ja kõikide eeliste eest, mida nimetatud leping võis anda).
Market investor principle
Turuinvestori põhimõte
The Budapest, AES-Tisza, Mátra and Csepel power plants argue that the PPAs reflect market conditions at the time of their conclusion, both for MVM and for the generators.
Budapesti, AES-Tisza, Mátra ja Csepeli elektrijaamad väidavad, et elektrienergia ostulepingutes kajastuvad nii MVMi kui ka elektritootjate puhul nende lepingute sõlmimise ajal valitsenud turutingimused.
With regard to MVM, they argue that any private operator in MVM's position (legal obligation of security of supply as single buyer, etc.) would have chosen to enter into the PPAs.
Seoses MVMiga väidavad nad, et iga MVMi olukorras olev eraettevõtja (seaduslik kohustus tagada üksikostjana varustuskindlus jne) oleks valinud elektrienergia ostulepingu sõlmimise.
With regard to the generators themselves, they argue that their ‘advantage’ from the PPAs does not go beyond what should be considered as normal commercial advantage for any party in any commercial agreement.
Elektritootjate endi väitel ei ole elektrienergia ostulepingutest tulenev „eelis” suurem kui mis tahes ärilepingu sõlminud isiku tavapärane äriline eelis.
At the time of their conclusion, in the sector concerned, the PPAs reflected normal market conditions.
Elektrienergia ostulepingute sõlmimise ajal kajastusid neis asjaomase sektori tavapärased turutingimused.
Furthermore, PPAs represent normal commercial business methods and a standard form of risk allocation and management.
Lisaks kujutab elektrienergia ostulepingu sõlmimine endast tavapärast äritegevust ja normaalset riskide jaotamist ning juhtimist.
The PPAs were the only way to secure investments which met the requirements of the electricity sector in Hungary (in particular, modernisation of the whole system, environmental protection and security of supply).
Elektrienergia ostulepingu sõlmimine oli ainus viis tagada investeeringud, mis vastasid Ungari elektrisektori nõudmistele (eelkõige kogu süsteemi moderniseerimine, keskkonnakaitse ja varustuskindlus).
Applying the private investor principle should lead to take account of those requirements, and the only way of meeting the requirements was PPAs.
Erainvestori põhimõtte kohaldamisel tuleks neid nõudmisi arvesse võtta ja ainus viis kõnealuste nõudmiste täitmiseks oli elektrienergia ostulepingute sõlmimine.
The interested parties note that PPAs impose investment and availability obligations on power generators.
Huvitatud isikud märgivad, et elektrienergia ostulepingutega pannakse elektritootjatele investeerimiskohustus ja kohustus tagada tootmisvõimsuste kasutatavus.
The Budapest and Csepel power plants argue that generators party to PPAs provide services of general economic interest (SGEI).
Budapesti ja Csepeli elektrijaamad väidavad, et elektrienergia ostulepingu sõlminud elektritootjad osutavad üldist majandushuvi pakkuvat teenust.
In their view, the PPAs serve as a tool for MVM to meet its obligation of security of supply and therefore fulfil a public service obligation.
Nende arvates on elektrienergia ostulepingud vahend, mida MVM kasutab varustuskindluse tagamiseks, ja seega täidavad need lepingud üldhuviteenuse osutamise kohustust.
Budapest power plant argues that it can also be considered that it is actually the Budapest power plant itself that has to discharge a public service obligation imposed on it by its PPAs.
Budapesti elektrijaama sõnul võib ka väita, et tegelikult peab Budapesti elektrijaam ise täitma avaliku teenuse osutamise kohustust, mis on talle pandud elektrienergia ostulepinguga.
Both interested parties refer to the Commission's decision of 16 December 2003 in State aid case N 475/03 (Ireland) [44] whereby the Commission accepted that the construction of new generation capacity to ensure security of supply could be considered a service of general economic interest.
Mõlemad huvitatud isikud viitavad komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsusele riigiabi juhtumis nr N475/03 (Iirimaa), [44] milles komisjon nõustus, et uue tootmisvõimsuse ehitamist varustuskindluse tagamiseks võib käsitada üldist majandushuvi pakkuva teenusena.
The interested parties are of the opinion that, as in to the Irish case, State aid under the PPAs – if it exists – meets the four cumulative criteria laid down by the Court in its judgment in case C-280/00 (the Altmark judgment) [45].
Huvitatud isikud on arvamusel, et sarnaselt Iirimaa juhtumile vastab elektrienergia ostulepingutes sisalduv riigiabi (kui see on olemas) Euroopa Kohtu otsuses kohtuasjas C-280/00 („Altmarki kohtuotsus”) [45] sätestatud neljale kumulatiivsele kriteeriumile.
They argue as follows.
Nad esitasid järgmised väited.
Firstly, it followed from the Hungarian Energy Acts that MVM had several public service obligations, such as security of supply at the lowest possible cost, environmental protection and efficiency.
Esiteks oli MVMil Ungari energiaseaduste kohaselt mitu avaliku teenuse osutamise kohustust, näiteks varustuskindluse tagamine võimalikult madala hinnaga, keskkonnakaitse ja tõhususe tagamine.
MVM's public service obligations are thus clearly defined by law and the power generators parties to the PPAs are entrusted with providing the SGEI.
Seega on MVMi avaliku teenuse osutamise kohustused seaduses selgelt määratletud ja elektrienergia ostulepingu sõlminud elektritootjatele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine.
Secondly, the compensations were set in advance by the government price decrees and by the price formulae of the PPAs.
Teiseks määrati hüvitised eelnevalt kindlaks valitsuse hinnadekreetidega ja elektrienergia ostulepingutes sätestatud hinnavalemitega.
The compensations could thus be calculated on the basis of objective and transparent parameters.
Seega sai hüvitisi arvutada objektiivsete ja läbipaistvate parameetrite alusel.
Thirdly, the compensation paid on the basis of PPAs does not exceed the costs of the SGEI provided.
Kolmandaks ei ületanud elektrienergia ostulepingute alusel makstavad hüvitised osutatud üldist majanduslikku huvi pakkuvate teenuste hinda.
PPAs are strictly cost-based and the profit margins do not exceed usual profit margins on the market.
Elektrienergia ostulepingud on rangelt kulupõhised ja kasumimarginaal ei ole turul valitsevatest tavalistest kasumimarginaalidest suurem.
This is ensured by the fact that, as Budapest power plant argues, its PPAs were openly and transparently tendered (see below).
See tagatakse elektrienergia ostulepingute sõlmimisega avaliku ja läbipaistva pakkumismenetluse kaudu, nagu väidab Budapesti elektrijaam (vt allpool).
The power plants were sold to the tenderer with the highest bid and the best business plan.
Elektrijaamad müüdi parima pakkumise ja parima äriplaani esitanud pakkujale.
It follows from the tendering procedure that the compensation under the PPAs cannot exceed what is necessary to cover all costs incurred in the discharge of the public service obligation and a reasonable profit margin.
Pakkumismenetlusest tulenevalt ei saa elektrienergia ostulepingus ette nähtud hüvitis olla suurem kui kõikide avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisel kantud kulude katmiseks vajalik summa ja mõistlik kasumimarginaal.
Fourthly, Budapest power plant argues that its PPAs were all openly and transparently tendered, either as an essential part of the privatisation package or separately.
Neljandaks väidab Budapesti elektrijaam, et kõik tema elektrienergia ostulepingud sõlmiti avaliku ja läbipaistva pakkumismenetlusega kas erastamispaketi olulise osana või eraldi.
Csepel power plant argues that although the plant was not chosen on the basis of a public tender, it still receives a compensation that is limited to cover costs and a reasonable profit margin.
Csepeli elektrijaam väidab, et kuigi elektrijaama ei valitud avaliku pakkumismenetluse alusel, katab talle makstav hüvitis siiski üksnes kulud ja mõistliku kasumimarginaali.
The pricing mechanisms ensure that overcompensation is avoided.
Ülekompenseerimist välditakse hinnakujundusmehhanismidega.
In the light of the above, the interested parties conclude that the PPAs fulfil the four cumulative criteria referred to in the Altmark judgment and do not therefore constitute aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Eeltoodud asjaolusid arvesse võttes leiavad huvitatud isikud, et elektrienergia ostulepingud vastavad Altmarki kohtuotsuses sätestatud neljale kumulatiivsele kriteeriumile ja ei kujuta endast seega riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
The Budapest power plant also argues that even if PPAs were deemed not to fulfil the four cumulative criteria of the Altmark judgment, they could still be declared compatible with the common market under Article 86(2) of the EC Treaty.
Lisaks sellele väidab Budapesti elektrijaam, et isegi kui leitaks, et elektrienergia ostulepingud ei vasta Altmarki kohtuotsuses sätestatud neljale kumulatiivsele kriteeriumile, saaks need siiski tunnistada ühisturuga kokkusobivaks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikele 2.
The interested party expresses its view that the impact of its PPAs on the alleged foreclosure of the Hungarian electricity market is negligible, since they cover only 3 % of Hungarian electricity consumption.
Huvitatud isik on arvamusel, et tema elektrienergia ostulepingute mõju Ungari elektrituru väidetavale sulgemisele on tühine, sest need katavad ainult 3 % Ungari elektritarbimisest.
Moreover, for technical reasons, an increase in electricity imports was impossible at the time the PPAs were concluded.
Peale selle ei olnud elektrienergia ostulepingute sõlmimise ajal elektri impordi suurendamine tehnilistel põhjustel võimalik.
Consequently, its PPAs would not have any adverse effect on trade.
Järelikult ei saanud tema elektrienergia ostulepingud kaubandusele kahjulikku mõju avaldada.
The interested party also stresses in its comments the importance of its cogeneration technology for district heating, which meets the objectives of EU energy and environmental policy.
Samuti rõhutab huvitatud isik märkustes oma koostootmistehnoloogia olulisust kaugküttes, mis vastab ELi energia- ja keskkonnapoliitika eesmärkidele.
The Mátra power plant argues that it was required to reserve a certain minimum capacity for MVM in order to secure the energy supply in the Hungarian market using indigenous coal resources.
Mátra elektrijaam väidab, et ta pidi reserveerima teatava miinimumvõimsuse MVMile, et tagada kohalikke söevarusid kasutades energiatarned Ungari turul.
It argues that, in line with Article 11(4) of the Electricity Directive [46], State aid should be considered as compatible with the common market when, for reasons of security of supply, it finances the generation of electricity from indigenous coal.
Ta väidab, et vastavalt elektridirektiivi artikli 11 lõikele 4 [46] tuleks riigiabi käsitada ühisturuga kokkusobivana, kui sellega rahastatakse varustuskindluse huvides elektri tootmist kohalikust söest.
No advantage in long duration
Eelise puudumine pikaajalisuses
Csepel, Mátra and Budapest power plants argue that the long duration of a contract should not be construed as an advantage per se.
Csepeli, Mátra ja Budapesti elektrijaamad väidavad, et lepingu pikaajalisust ei tohiks käsitada eelise kui sellisena.
The Csepel power plant argues that in a long-term agreement both parties pay a price for the certainty the long term offers.
Csepeli elektrijaam väidab, et pikaajalise lepingu puhul maksavad mõlemad lepinguosalised teatavat hinda kindluse eest, mida pikaajalisus annab.
The power generators agree to offer a lower price than the spot market price and to be bound by the agreed price, whatever the spot prices are.
Elektrijaamad nõustuvad pakkuma hetketuru hinnast madalamat hinda ja pidama kokkulepitud hinnast kinni hetkehindadest olenemata.
They also agree to reserve their capacities for one company for the entire duration of the agreement.
Samuti kohustuvad nad reserveerima lepingu kogu kehtivuse ajal oma võimsuse ühele ettevõttele.
It is argued that long-term agreements therefore represent a balancing of economic risks and opportunities for both parties and cannot be seen as a pure advantage.
Väidetavalt tasakaalustavad pikaajalised lepingud seetõttu majandusriske ja annavad võimalusi mõlemale lepinguosalisele ning neid ei saa käsitada puhtakujulise eelisena.
On the basis of the above arguments, all power generators conclude that the PPAs do not provide them with an economic advantage and that consequently they do not constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Eespool nimetatud väiteid arvesse võttes leiavad kõik elektritootjad, et elektrienergia ostulepingud ei anna neile majanduslikku eelist ja järelikult ei ole tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
AES-Tisza argues that the PPAs do not provide a selective advantage.
AES-Tisza väidab, et elektrienergia ostulepingud ei anna valikulist eelist.
The interested party refers to the existence of long-term agreements in the entire electricity sector, not only between the generators and MVM but also between MVM and the distribution companies and between fuel suppliers and electricity generators, as well as for the import of electricity.
Huvitatud isik viitab sellele, et pikaajalisi lepinguid sõlmitakse kogu energiasektoris, mitte ainult elektritootjate ja MVMi vahel, vaid ka MVMi ja jaotusettevõtete vahel ning kütuse tarnijate ja elektritootjate vahel ja ka elektri importimisel.
As far as the generators are concerned, the Energy Act I (from 1994) and Government Decree 34/1995 explicitly required generators to conclude a power purchase agreement with MVM in order to obtain a construction and operation licence.
Seoses elektritootjatega on I energiaseaduses (1994) ja valitsuse dekreedis nr 34/1995 selgesõnaliselt sätestatud, et elektritootjad peavad ehitus- ja tegevusloa saamiseks sõlmima MVMiga elektrienergia ostulepingu.
Consequently, all generators had agreements with MVM and only renewable and cogeneration plants could have shorter term agreements, as these generators have different legal guarantees (e.g. mandatory off-take).
Sellest tulenevalt olid kõik elektritootjad sõlminud MVMiga lepingu ja lühema kestusega lepinguid võisid sõlmida ainult taastuvenergia- ning koostootmisjaamad, sest nende tootjate õiguslikud tagatised on teistsugused (nt kohustuslik elektri ostmine).
Transfer of State resources
Riigi ressursside üleandmine
Mátra power plant submits that only the price can be considered State aid in the PPAs.
Mátra elektrijaam väidab, et elektrienergia ostulepingutes saab käsitada riigiabina ainult hinda.