natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a guideline, the national codes applied by Member States under Council Regulations (EC) No 852/2004 of 29 April 2004 on the hygiene of foodstuffs [4], (EC) No 853/2004 of 29 April 2004 on hygiene rules for food of animal origin [5] and (EC) No 854/2004 of 29 April 2004 on the organisation of official controls on products of animal origin intended for human consumption [6], shall additionally be used as a means of cross checking and identifying enterprises classified under NACE code 15.20.
NACE koodi 15.20 alla liigitatud ettevõtete liigituse kontrollimiseks ja tuvastamiseks saab suunisena kasutada ka liikmesriikides kohaldatavaid riiklikke koode, mis on kehtestatud kooskõlas nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta [4], Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad [5], ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks [6].
The statistical unit for collection of data shall be the ‘enterprise’ as defined as the lowest legal entity for accounting purposes.
Statistiline ühik andmete kogumisel on „ettevõte”, mis on määratletud kui madalaima taseme juriidiline isik raamatupidamise seisukohalt.
For enterprises that carry out fish processing but not as a main activity, it is mandatory to collect the following data, in the first year of each programming period:
Ettevõtted, kes tegelevad kala töötlemisega, kuid kelle jaoks see ei ole peamine tegevusala, peavad koguma iga programmiperioodi esimesel aastal järgmisi andmeid:
number of enterprises;
ettevõtete arv;
turnover attributed to fish processing.
kala töötlemisega seotud käive.
MODULE OF EVALUATION OF THE EFFECTS OF THE FISHERIES SECTOR ON THE MARINE ECOSYSTEM
KALANDUSSEKTORI MEREÖKOSÜSTEEMILE AVALDATAVA MÕJU HINDAMISE MOODUL
To allow the calculation of the indicators listed in Appendix XIII, data specified in this Appendix shall be collected on an annual basis with the exception of those which are specified to be collected at more disaggregated levels.
XIII liites loetletud näitajate arvutamiseks kogutakse käesolevas liites täpsustatud andmeid igal aastal, välja arvatud need andmed, mida tuleb koguda üksikasjalikumatel tasemetel.
Data specified in Appendix XIII shall be collected at national level in order to allow end-users to calculate the indicators at the relevant geographical scale, as given in Appendix II.
XIII liites kindlaks määratud andmeid koguvad liikmeriigid selleks, et lõppkasutajad saaksid arvutada näitajad asjaomasel geograafilisel tasandil vastavalt II liitele.
The disaggregation level set out in the specifications laid down in Appendix XIII shall be applied.
Kohaldatakse XIII liite nõuete loetelus sätestatud jaotustaset.
Member States shall apply the recommendations set out in the specifications laid down in Appendix XIII.
Liikmesriigid kohaldavad XIII liite nõuete loetelus sätestatud soovitusi.
MODULE FOR MANAGEMENT AND USE OF THE DATA COVERED BY THE DATA COLLECTION FRAMEWORK
KOGUTAVATE ANDMETE HALDAMISE JA KASUTAMISE MOODUL
Management of the data
Andmehaldus
With regard to the data covered by this Community Programme, this section covers the development of data bases, data input (storage), data quality control and validation, and data processing from primary data into detailed or aggregated data as referred to in Article 17(1) of Regulation (EC) No 199/2008.
Ühenduse programmi andmete puhul hõlmab käesolev punkt andmebaaside arendamist, andmete sisestamist (säilitamist), andmete kvaliteedi kontrollimist ja valideerimist ning lähteandmete töötlemist üksikasjalikeks või kokkuvõtlikeks andmeteks vastavalt määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 17 lõikele 1.
It shall include the transformation process of the primary socioeconomic data into metadata referred to in Article 13(b) of Regulation (EC) No 199/2008.
Andmehaldus hõlmab määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 13 punktis b osutatud sotsiaal-majanduslike lähteandmete metaandmeteks muutmise protsessi.
Member States shall guarantee that, upon request by the Commission, the information on the transformation process referred to in paragraph 2 can be provided.
Liikmesriigid tagavad, et teavitavad komisjoni viimase nõudmisel alapunktis 2 osutatud andmete muutmisest.
Use of the data
Andmete kasutamine
The section covers the production of sets of data and their use to support scientific analysis as a basis for advice to fisheries management as referred to in Article 18(1)a of Regulation (EC) No 199/2008.
Käesolev jagu hõlmab määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 18 lõike 1 punktis a viidatud andmekogumite koostamist ja nende kasutamist, et toetada kalavarude majandamiseks nõuannete jagamist, lähtudes teaduslikust analüüsist.
It shall include biological parameter estimates (age, weight, sex, maturity and fecundity) for stocks listed in Appendix VII, preparation of sets of data for stock assessments and bio-economic modelling and corresponding scientific analysis.
See sisaldab prognoose VII liites loetletud liikide bioloogiliste parameetrite (vanus, kaal, sugu, suguküpsus ja sigivus) kohta, andmekogumite koostamist varude hindamiseks ja biomajanduslikuks modelleerimiseks ning asjakohaseks teaduslikuks analüüsiks.
List of appendices
Liidete nimekiri
Appendix No
Liite nr
Geographic stratification by Regional Fisheries Management Organisations
Geograafiline stratifitseerimine piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt
Geographical stratification by region
Geograafiline stratifitseerimine piirkondade alusel
Fleet segmentation by region
Kalalaevastiku osadeks jagamine piirkondade alusel
Fishing activity (metier) by region
Püük (püügitegevus) piirkondade alusel
Disaggregation levels used for the collection of data
Kogutavate andmete jaotustasemed
List of economic variables
Majandusnäitajate loetelu
List of biological variables with species sampling specification
Bioloogiliste näitajate loetelu koos liigi valikuuringu nõuetega
List of transversal variables with sampling specification
Ristnäitajate loetelu koos valikuuringu nõuetega
List of research surveys at sea
Loetelu teadusuuringutest merel
List of economic variables for the aquaculture sector
Vesiviljelussektori majandusnäitajate loetelu
Sector segmentation to be applied for the collection of aquaculture data
Vesiviljeluskultuuri kohta andmete kogumisel kohaldatav sektorijaotus
List of economic variables for the processing industry sector
Töötleva tööstuse sektori majandusnäitajate loetelu
Definition of environmental indicators to measure the effects of fisheries on the marine ecosystem
Keskkonnanäitajate mõiste mereökosüsteemile avalduva kalanduse mõju mõõtmiseks
OJ L 186, 15.7.2008, p. 3.
ELT L 186, 15.7.2008, lk 3.
For parameters referred to in Chapter III section B/B1 1. (2), data shall be provided quarterly and be consistent with the fleet fishing activity matrix described in Appendix IV (1 to 5).
III peatüki B jao B1 alajao punkti 1 alapunktis 2 osutatud parameetrid esitatakse kord kvartalis ja need vastavad laevastiku püügitegevuse maatriksile, mis on esitatud IV liites (1–5).
establishing detailed guidelines for the implementation and application of Annex II to Directive 2004/8/EC of the European Parliament and of the Council
millega kehtestatakse üksikasjalikud suunised Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/8/EÜ II lisa rakendamiseks ja kohaldamiseks
(notified under document number C(2008) 7294)
(teatavaks tehtud numbri K(2008) 7294 all)
Having regard to Directive 2004/8/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 on the promotion of cogeneration based on a useful heat demand in the internal energy market and amending Directive 92/42/EEC [1], and in particular Annex II, point (e) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiivi 2004/8/EÜ (soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/42/EMÜ), [1] eriti selle II lisa punkti e,
Directive 2004/8/EEC provides that Member States must establish a system of guarantees of origin for electricity produced from high-efficiency cogeneration.
Direktiivi 2004/8/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid kehtestama suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmisel toodetud elektrienergia päritolutagatiste süsteemi.
This electricity should be generated in a process linked to the production of useful heat and calculated in accordance with the methodology laid down in Annex II to Directive 2004/8/EC.
Elektrienergiat tuleks toota kasuliku soojuse tootmisprotsessis ja selle kogust arvutada direktiivi 2004/8/EÜ II lisas esitatud metoodika põhjal.
With an aim of ensuring a harmonised methodology for calculating the amount of electricity from cogeneration, it is necessary to adopt Guidelines clarifying the procedures and definitions laid down in Annex II to Directive 2004/8/EC.
Soojus- ja elektrienergia koostootmisel saadava elektrienergia koguse arvutamise metoodika ühtlustamiseks tuleb kehtestada direktiivi 2004/8/EÜ II lisas sätestatud korda ja määratlusi selgitavad suunised.
Moreover, those Guidelines should allow Member States to fully transpose crucial parts of Directive 2004/8/EC such as guarantees of origin and establishment of support schemes for high efficiency cogeneration.
Lisaks peavad kõnealused suunised võimaldama liikmesriikidel täielikult üle võtta direktiivi 2004/8/EÜ olulised osad, nagu päritolutagatised ja nõue kehtestada suure tõhususega koostootmise toetuskavad.
They should provide further legal certainty for the energy market in the Community and thus contribute to remove barriers for new investments.
Suunised peavad suurendama ühenduse energiaturu õiguskindlust ning aitama kaotada takistusi uute investeeringute tegemisel.
They should also help to provide clear criteria when screening applications for State aid and financial support for cogeneration from Community funds.
Samuti peavad suunised aitama kehtestada selged kriteeriumid soojus- ja elektrienergia koostootmiseks antava riigiabi ja ühenduse rahalise toetuse taotluste läbivaatamiseks.
The measures provided for in this Decision are in accordance with opinion of the Committee established by Article 14(1) of Directive 2004/8/EC,
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/8/EÜ artikli 14 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,
The detailed guidelines clarifying the procedures and definitions necessary for the application of the methodology to determine the quantity of electricity from cogeneration, laid down in Annex II to Directive 2004/8/EC, are set out in the Annex to this Decision.
Üksikasjalikud suunised, milles selgitatakse korda ja määratlusi, mis on vajalikud, et rakendada direktiivi 2004/8/EÜ II lisas sätestatud soojus- ja elektrienergia koostootmisel saadava elektrienergia koguse arvutamise metoodika, on esitatud käesoleva otsuse lisas.
The guidelines shall establish a harmonised methodology for calculating this amount of electricity.
Suunistega kehtestatakse kõnealuse elektrienergia koguse arvutamise ühtlustatud metoodika.
Done at Brussels, 19 November 2008.
Brüssel, 19. november 2008
Detailed guidelines for the implementation and application of Annex II to Directive 2004/8/EC
Üksikasjalikud suunised direktiivi 2004/8/EÜ II lisa rakendamiseks ja kohaldamiseks
I. Calculation of the electricity from cogeneration
I. Soojus- ja elektrienergia koostootmisel saadava elektrienergia koguse arvutamine
A cogeneration unit operating with maximum technically possible heat recovery from the cogeneration unit itself is said to be operating in full cogeneration mode.
Koostootmisüksust, mille soojustagastus koostootmisüksusest endast on viidud tehnilise maksimumini, nimetatakse maksimaalrežiimil töötavaks koostootmisüksuseks.
The heat has to be produced at the site pressure and temperature levels required for the specific useful heat demand or market.
Soojusenergiat tuleb toota sellise rõhu ja temperatuuri juures, mis vastab konkreetsele kasuliku soojuse nõudlusele või turunõudlusele.
In the case of full cogeneration mode, all electricity is considered combined heat and power (CHP) electricity (see Figure 1).
Maksimaalrežiimil töötamise puhul käsitatakse kogu elektrienergiat soojus- ja elektrienergia koostootmisel (combined heat and power, CHP) saadud elektrienergiana (vt joonis 1).
For cases in which the plant does not operate in full cogeneration mode under normal conditions of use, it is necessary to identify the electricity and heat not produced under cogeneration mode, and to distinguish it from the CHP production.
Jaamade puhul, mis tavapärastes kasutustingimustes ei tööta maksimaalrežiimil, tuleb määrata muul viisil kui koostootmisrežiimis toodetud soojus- ja elektrienergia ning eristada seda koostootmisrežiimis toodetud soojus- ja elektrienergiast.
This is to be done based on the principles defining the CHP boundaries described in Section II.
Siin tuleb järgida II jaos kirjeldatud põhimõtteid soojus- ja elektrienergia koostootmise piiride kohta.
The energy input and output of the heat-only-boilers (top-up, back-up boilers) which in many cases are part of the on-site technical installations are to be excluded, as illustrated in Figure 1.
Ainult soojusenergiat tootvate katelde (lisakatlad, reservkatlad), mis paljudel juhtudel moodustavad tehnilise seadmestiku osa, kasutatud kütusekogus ja energiatoodang jäetakse arvestusest välja, nagu nähtub jooniselt 1.
The arrows inside the ‘Cogeneration Unit’ box illustrate the energy flow over system boundaries.
Nooled kastis „Koostootmisüksus” näitavad energia liikumist süsteemi piirest välja.
CHP part, non-CHP part and heat-only boilers within a plant
Jaama CHP-osa, mitte-CHP-osa ja ainult soojusenergiat tootvad katlad
Fuel CHP
CHP-kütus
CHP part
CHP-osa
CHP electricity
CHP-elektrienergia
Useful heat (HCHP)
Kasulik soojusenergia (HCHP)
Fuel non-CHP
Mitte-CHP-kütus
Non-CHP part
Mitte-CHP-osa
Non-CHP electricity
Mitte-CHP-elektrienergia
heat
Soojusenergia
Cogeneration Unit
Koostootmisüksus
Fuel boiler
Katlakütus
Heat-only boiler
Ainult soojusenergiat tootev katel
Plant
Jaam
For micro-cogeneration units, the certified values have to be issued, approved or supervised by the national authority or competent body appointed by each Member State as referred to in Article 5(2) of Directive 2004/8/EC.
Mikrokoostootmisüksuste puhul peab tõendatud väärtused väljastama, kinnitama ja üle kontrollima riigi ametiasutus või direktiivi 2004/8/EÜ artikli 5 lõike 2 alusel liikmesriigi määratud pädev asutus.
The electricity from cogeneration is calculated in accordance with the following steps.
Koostootmisel saadud elektrienergia kogus arvutatakse alljärgnevate etappide alusel.
To distinguish which part of the electricity produced is not recognised as electricity from cogeneration, it is first necessary to calculate the overall efficiency of the cogeneration unit.
Selleks et teha vahet, milline osa toodetud elektrienergiast ei ole käsitatav koostootmisel saadud elektrienergiana, tuleb kõigepealt välja arvutada koostootmisüksuse üldine tõhusus.
The overall efficiency of a cogeneration unit is determined in the following way: the energy output of the CHP plant (electricity, mechanical [1] energy and useful heat) over a defined reporting period shall be divided by the fuel input to the cogeneration unit over the same reporting period, i.e.
Koostootmisüksuse üldise tõhususe arvutamiseks jagatakse koostootmisjaama energiatoodang (elektri- ja mehaaniline [1] energia ning kasulik soojus) teatud perioodil sama koostootmisüksuse kasutatud kütusekogusega samal perioodil, st:
Overall efficiency = (energy output)/(fuel input)
Üldine tõhusus = (energiatoodang)/(kasutatud kütusekogus)
The calculation of overall efficiency has to be based on the actual operational data taken from real/registered measured values of the specific cogeneration unit, collected over the reporting period.
Üldine tõhusus arvutatakse konkreetse koostootmisüksuse aruandeperioodil kogutud reaalsetel/registreeritud mõõdetud väärtustel põhinevate tegelike talitlusandmete alusel.
Generic or certified values provided by the manufacturer (according to the specific technology) cannot be used [2].
Tootja esitatud üldisi või tõendatud väärtusi (konkreetse tehnoloogia jaoks) kasutada ei tohi [2].
The reporting period means the period of operation of the cogeneration unit for which the electricity output has to be established.
Aruandeperiood tähendab selle koostootmisüksuse talitlusperioodi, mille elektrienergia toodangut kindlaks määratakse.
Normally, reporting will be done on an annual basis.
Tavaliselt esitatakse aruanded kord aastas.
However, shorter periods are permissible.
Lubatud on ka lühemad ajavahemikud.
The maximum period is one year and the minimum period is one hour.
Suurim ajavahemik on üks aasta ja väikseim on üks tund.
Reporting periods may differ from the frequency of measurements.
Aruandeperiood ei pruugi vastata mõõtmiste sagedusele.
The energy output means the total electrical energy (CHP and non-CHP) and useful heat (HCHP) generated in the CHP plant over a reporting period.
Energiatoodang tähendab aruandeperioodil koostootmisjaamas toodetud (CHP- ja mitte-CHP-) elektrienergia ja kasuliku soojuse (HCHP) kogutoodangut.
In accordance with the definitions in Article 3(b) and 3(c) of Directive 2004/8/EC, the following heat can be regarded as useful heat (HCHP): heat that is used for process heating or space heating and/or delivered for subsequent cooling purposes; heat delivered to district heating/cooling networks; exhaust gases from a cogeneration process that are used for direct heating and drying purposes.
Kooskõlas direktiivi 2004/8/EÜ artikli 3 punktidega b ja c võib kasuliku soojusena (HCHP) käsitada soojust, mida kasutatakse protsessis kuumutamiseks või ruumi kütteks ja/või järgnevaks jahutuseks, kaugkütte- või kaugjahutussüsteemide jaoks toodetavat soojust, soojusenergiat, mis on saadud koostootmisprotsessi heitgaasidest ja kasutatud otsekütteks või kuivatamiseks.
Examples of heat other than useful heat are the following: heat rejected to the environment without any beneficial use [3]; heat lost from chimneys or exhausts; heat rejected in equipment such as condensers or heat-dump radiators; heat used internally for de-aeration, condensate heating, make-up water and boiler feed-water heating used in the operation of boilers within the boundaries of the cogeneration unit, such as heat recovery boilers.
Soojus, mida kasulikuks soojuseks lugeda ei saa, on näiteks: tarbetult keskkonda eraldunud soojus; [3] korstna või väljalaskesüsteemi kaudu kaotatud soojus; seadmetest (näiteks kondensaatorid, soojuseemaldusradiaatorid) eraldunud soojus; otse koostootmisüksuses katelde, näiteks soojustagastuskatelde õhuärastuseks, kondensaadi, lisavee ja katlatoitevee kütmiseks kasutatud soojus.
The heat content of the returned condensate to the cogeneration plant (e.g. after being used for district heating or in an industrial process) is not considered as useful heat and may be subtracted from the heat flow associated with the steam production in line with the Member States practices.
Koostootmisjaama tagastuskondensaadi soojussisaldust (näiteks pärast seda, kui soojust on kasutatud kaugkütteks või tööstuslikus protsessis) ei käsitata kasuliku soojusena ning selle võib liikmesriikide tava kohaselt aurutootmisega seotud soojusvoost maha arvestada.
Exported heat used in power generation on another site does not qualify as useful heat but is considered as a part of the internal heat transfer within a cogeneration unit.
Eksporditud soojust, mida kasutatakse elektritootmiseks muus tootmiskohas, ei käsitata kasuliku soojusena, vaid koostootmisüksuse soojusülekande osana.
In this case, the electricity generated from this exported heat is included in the total electricity output (see Figure 4).
Sellisel juhul arvestatakse eksporditud soojusest toodetud elekter elektrienergia kogutoodangu hulka (vt joonis 4).
Non-CHP electricity means the electrical energy generated by a cogeneration unit in a reporting period at times when one of the following situations occurs: no related heat produced by the cogeneration process or part of the heat produced cannot be considered as useful heat.
Mitte-CHP-elektrienergia tähendab koostootmisüksuses toodetud elektrienergiat aruandeperioodi nendel ajavahemikel, kui koostootmisüksus ei tooda seonduvat soojust või osa toodetud soojusest ei ole käsitatav kasuliku soojusena.
Non-CHP electricity generation might occur in the following cases:
Mitte-CHP-elektrienergiat toodetakse alljärgnevatel juhtudel:
in processes with insufficient useful heat demand or no generation of useful heat energy (for example, gas turbines, internal combustion engines and fuel cells with insufficient or no utilisation of heat);
protsessides, kus kasuliku soojuse nõudlus on ebapiisav või kasulikku soojust ei toodeta (näiteks gaasiturbiinid, sisepõlemismootorid ja kütuseelemendid, mille soojuskasutus on ebapiisav või puudub);
in processes with heat rejection facilities (for example, in the condensing part of steam cycle power plants and in combined-cycle power plants with extraction-condensing steam turbines).
protsessides, kus kasutatakse soojuseraldusseadmeid (näiteks aurutsükliga elektrijaamade kondensatsiooniseadmetes ja vaheltvõtu- ja kondensatsiooniturbiinidega kombineeritud tsükliga elektrijaamades).
The fuel input means the total (CHP and non-CHP) fuel energy based on the lower heating value needed to generate (CHP and non-CHP) electrical energy and heat produced in the cogeneration process during the reporting period.
Kasutatud kütusekogus tähendab kogu (CHP- ja mitte-CHP-) kütuseenergiat, mis arvutatakse aruandeperioodil koostootmisprotsessis (CHP- ja mitte-CHP-) elektri- ning soojusenergia tootmiseks vajaliku alumise kütteväärtuse alusel.
Examples of fuel inputs are any combustibles, steam and other heat imports, and process waste heat used in the cogeneration unit for electricity generation [4].
Kasutatud kütusekoguse näideteks on igasugune põlevaine, aur ja muu imporditud soojusenergia ja koostootmisüksuses elektrienergia tootmiseks kasutatav protsessi heitsoojus [4].
Returned condensate from the cogeneration process (in the case of steam output) is not considered to be fuel input.
Kasutatud kütusekogusena ei ole käsitatav koostootmisprotsessist tagastatud kondensaat (aurutoodangu puhul).
CHP fuel energy means the fuel energy based on lower heating value needed in a cogeneration process to co-generate CHP electrical energy and useful heat energy in a reporting period (see Figure 1).
CHP-kütuseenergia tähendab kütuseenergiat, mis arvutatakse aruandeperioodil koostootmisprotsessis CHP-elektrienergia ja kasuliku soojuse koostootmiseks vajaliku alumise kütteväärtuse alusel (vt joonis 1).
Non-CHP fuel energy means the fuel energy, based on lower heating value, needed in a CHP unit for heat production not considered to be useful heat and/or non-CHP electrical energy in a reporting period (see Figure 1).
Mitte-CHP-kütuseenergia tähendab kütuseenergiat, mis arvutatakse aruandeperioodil CHP-üksuses kasuliku soojusena mitte käsitatava soojusenergia ja/või mitte-CHP-elektrienergia tootmiseks vajaliku alumise kütteväärtuse alusel (vt joonis 1).
All the measured electrical energy output and all the measured useful heat output can be taken into account when applying the methodology for determining the efficiency of the cogeneration process if the overall efficiency of the cogeneration unit is equal or higher than
Koostootmisprotsessi tõhususe kindlaksmääramise metoodika rakendamisel võib kogu mõõdetud elektrienergia ja kasuliku soojuse kogutoodangu arvesse võtta siis, kui koostootmisüksuse üldine tõhusus on võrdne või suurem kui:
80 % for ‘Combined cycle gas turbines with heat recovery’ and ‘Steam condensing extraction turbines-based plants’, and
80 % kombineeritud tsükli ja soojuse tagastamisega gaasiturbiinide ning vaheltvõtuauru-kondensatsioonturbiinidel põhinevate jaamade puhul ning
75 % for the other types of cogeneration units,
75 % muude koostootmisüksuste puhul,
as indicated in Annex II of the Directive,
nagu on sätestatud direktiivi II lisas.