natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Indeed, as its financial situation shows, the Community industry could not benefit at all from ODDA’s cessation of production and is now in a state where its viability is at stake in the absence of any measures.
Nagu ühenduse tootmisharu finantsolukord näitab, ei saanud ta kasu ODDA tootmise lõpetamisest ja on nüüd olukorras, kus tema elujõulisus on meetmete puudumisel kaalul.
In the light of the foregoing, it is concluded that the CI suffered material injury within the meaning of Article 3 of the basic Regulation.
Eespool toodu valguses jõutakse järeldusele, et ühenduse tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.
In accordance with Article 3(6) and (7) of the basic Regulation, it was examined whether there was a causal link between the dumped imports of the product concerned originating in the PRC and the injury suffered by the CI.
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas on olemas põhjuslik seos vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel.
Known factors other than the dumped imports, which could at the same time have injured the CI, were also examined to ensure that the possible injury caused by these other factors was not attributed to the dumped imports.
Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
It is recalled that all imports of the product concerned from the PRC refer to the standard type of DCD, which also accounts for the majority of the CI’s sales on the Community market.
Tuletatakse meelde, et kogu HRVst imporditud toode oli standardtüüpi DCD, mis moodustab enamuse ka ühenduse tootmisharu müügist ühenduse turul.
CI’s sales of the so-called micro DCD, not exported by the Chinese producers, had to be excluded when calculating the undercutting.
Ühenduse tootmisharu nn mikro-DCD müük tuli hinna allalöömise arvutamisel välja jätta, kuna Hiina tootjad seda ei eksportinud.
Imports from the PRC increased by 141 % over the period considered.
Import HRVst kasvas 141 % võrra vaatlusalusel perioodil.
As a result, their market share increased from 15-25 % in 2002 to 40-50 % in the IP.
Selle tulemusena kasvas nende turuosa 15–25 %-lt 2002. aastal 40–50 %-ni uurimisperioodil.
It is worth noting that the volume of dumped imports peaked in 2003, at 6173 tonnes, reflecting the effects of the closure of the Norwegian producer, then fell in 2004 to steadily increase again in 2005 and in the IP, when they reached 6002 tonnes.
Tasub märkida, et dumpinguhinnaga impordi maht oli suurim 2003. aastal (6173 tonni), kajastades Norra tootja tegevuse lõpetamise mõjusid, seejärel see langes 2004. aastal, et taas pidevalt kasvada 2005. aastal ja uurimisperioodil, mil see jõudis 6002 tonnini.
The average prices of the dumped imports were significantly lower than those of the Community industry, undercutting them by 25-35 % in the IP.
Dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad olid märkimisväärselt madalamad kui ühenduse tootmisharu keskmised hinnad, lüües need alla 25–35 % võrra uurimisperioodil.
The Chinese export prices decreased by 11 % during the period considered but did not follow a clear downward trend.
Hiina ekspordihinnad langesid 11 % võrra vaatlusalusel perioodil, kuid ei järginud selget langustendentsi.
Indeed, the Chinese exporting producers decreased their prices by 7 % in 2003, in their effort to take over the market share held by ODDA.
Hiina eksportivad tootjad langetasid hindu 7 % võrra 2003. aastal, püüdes üle võtta ODDA-le kuulunud turuosa.
Having obtained the majority of it, they increased their prices by 25 % in 2004, decreased them by 27 % in 2005 and then increased them again by 4 % in the IP.
Olles omandanud suurema osa sellest turuosast, tõstsid nad oma hindu 25 % võrra 2004. aastal, langetasid neid 27 % võrra 2005. aastal ja seejärel tõstsid neid jälle 4 % võrra uurimisperioodil.
At the same time, while the prices of the dumped imports decreased by 11 % over the period considered, the CI managed to keep its overall prices relatively stable (increase of 2 %).
Samal ajal, kuigi dumpinguhinnaga impordi hinnad langesid 11 % võrra vaatlusalusel perioodil, suutis ühenduse tootmisharu üldiselt hoida oma hindasid suhteliselt stabiilsetena (2 %-line kasv).
However, it should be borne in mind that these prices include micro DCD for which there is no competition from the PRC and which has a much higher price.
Siiski tuleks meeles pidada, et kõnealused hinnad hõlmavad mikro-DCDd, mille puhul HRV ei paku konkurentsi ja millel oli palju kõrgem hind.
Thus, the average annual CI sales prices are affected by the variation in sales volume and prices of standard and micro DCD respectively.
Seega mõjutab ühenduse tootmisharu keskmisi aastaseid müügihindu müügimahu muutumine ning vastavalt standard- ja mikro-DCD hinnad.
Evolution of unit prices
Ühikuhindade areng
In view of the significant undercutting established for the standard DCD, which amounted to 25-35 % in the IP, it is clear, that the dumped imports have exerted a strong downward pressure on the CI’s sales prices for the standard DCD, which accounts for the majority of its sales, and have thus prevented the CI from setting its prices at levels which would cover its production costs.
Pidades silmas standard-DCD puhul kindlaks tehtud märkimisväärset hinna allalöömist, mis oli 25–35 % uurimisperioodil, on selge, et dumpinguhinnaga import on avaldanud tugevat langussurvet ühenduse tootmisharu müügihindadele standard-DCD puhul, mis moodustab enamuse tema läbimüügist, ning on seega takistanud ühenduse tootmisharul kehtestada oma hindu sel tasemel, mis kataks tema tootmiskulud.
This in turn has had a negative impact on the CI’s profitability, causing a substantial part of the significant losses throughout the period considered.
Sellel omakorda on olnud negatiivne mõju ühenduse tootmisharu kasumlikkusele, tuues kaasa suurema osa märkimisväärsetest kahjudest kogu vaatlusaluse perioodi kestel.
Since the CI made losses on sales of DCD already in 2002, it was examined whether the losses are structural in nature rather than caused solely by the dumped imports.
Kuna ühenduse tootmisharu kandis kahjusid DCD läbimüügilt juba 2002. aastal, uuriti, kas kahjud on olemuselt pigem struktuurilised kui üksnes dumpinguhinnaga impordi põhjustatud.
In this respect, it has to be borne in mind that the dumped imports had a strong presence on the Community market already in 2002, with a market share of 15-25 %.
Sellega seoses tuleb meeles pidada, et dumpinguhinnaga impordil oli ühenduse turul tugev seisund juba 2002. aastal, turuosaga 15–25 %.
Furthermore, the CI provided evidence which showed that due to a cost-cutting programme it managed to keep its unit costs stable over the period considered, despite the increase in raw material prices.
Peale selle esitas ühenduse tootmisharu tõendeid, mis näitasid, et kulude vähendamise kava tõttu suutis ta vaatlusalusel perioodil hoida oma ühikukulusid stabiilsetena, vaatamata tooraine hinnatõusule.
However, because of the price depression caused by the Chinese imports this did not have the desired impact of reducing losses but only prevented them from increasing.
Hiina impordi põhjustatud hinna allalöömise tõttu ei olnud sellel siiski kahjude vähendamise soovitud mõju, vaid üksnes takistas nende kasvu.
Thanks to the cost cutting efforts and ODDA’s exit from the market in late 2002, the CI was in the process of recovering prior to the peak in the Chinese imports in 2003.
Tänu kulude vähendamise jõupingutustele ja ODDA turult lahkumisele 2002. aasta lõpus, oli ühenduse tootmisharu toibumas enne Hiina impordi kõrgpunkti 2003. aastal.
Following this peak, which allowed the Chinese to take over the majority of ODDA’s market share, the CI’s losses increased to between – 10 % and – 20 % in 2004 and continued to increase steadily in 2005 and in the IP, in line with the increase in dumped import volumes and the decrease in the average import prices.
Pärast kõnealust kõrgpunkti, mis võimaldas Hiina tootjatel võtta üle enamus ODDA turuosast, kasvasid ühenduse tootmisharu kahjud – 10 % kuni – 20 %-ni 2004. aastal ja jätkasid pidevalt kasvamist 2005. aastal ja uurimisperioodil, kooskõlas dumpinguhinnaga impordi mahtude kasvu ja keskmiste impordihindade langusega.
Profitability of CI
Ühenduse tootmisharu kasumlikkus
The causal link between the dumped imports and the deterioration of the CI’s economic situation appears to be further reinforced by the fact that the CI is profitable on the type (micro DCD) where there are no Chinese imports whereas it makes heavy losses on the standard type of DCD where it faces unfair competition from the PRC.
Põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise vahel näib veelgi tugevdavat asjaolu, et ühenduse tootmisharu on kasumis selle tüübi puhul (mikro-DCD), kus Hiina import ei paku konkurentsi, samas kui ta kannab suuri kahjusid DCD standardtüübi puhul, kus ta seisab silmitsi ebaausa konkurentsiga HRVst.
In view of the above, and in particular the development of the market share of the dumped imports, as demonstrated below, at prices which significantly undercut the prices of the CI, it is concluded that the dumped imports played a determining role in the injurious situation of the Community industry.
Pidades silmas eespool nimetatut ja eelkõige allpool näidatud dumpinguhinnaga impordi turuosa arengut hindadega, mis lõid märkimisväärselt alla ühenduse tootmisharu hinnad, järeldatakse, et dumpinguhinnaga import mängis ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorras määravat rolli.
Development of market shares
Turuosade areng
Dumped imports from PRC
Dumpinguhinnaga import HRVst
In view of a stable Community consumption over the period considered and the absence of imports from any other third countries, the only known producers of DCD being the CI and a few Chinese producers, there are very few other known factors that could have contributed to the injurious situation of the CI.
Pidades silmas ühenduse stabiilset tarbimist vaatlusalusel perioodil ja muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi puudumist, mistõttu ainsateks teadaolevateks DCD tootjateks on ühenduse tootmisharu ja mõned Hiina tootjad, on väga vähe muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud aidata kaasa ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorrale.
It was examined whether exports by the CI to non-EU countries may have contributed to the injury suffered during the period considered.
Uuriti, kas ühenduse tootmisharu eksport kolmandatesse riikidesse võis aidata kaasa vaatlusalusel perioodil tekitatud kahjule.
Exports to non-EU countries accounted for a significant proportion, between 30 % and 50 % of the CI’s sales of the product concerned during the period considered.
Eksport kolmandatesse riikidesse moodustas märkimisväärse osa (30–50 %) ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote läbimüügist vaatlusalusel perioodil.
Exports increased substantially by 58 % in volume between 2002 and the IP whereas the average unit price decreased by 2 %.
Ekspordimaht kasvas oluliselt 58 % võrra 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, samas kui keskmine ühikuhind langes 2 % võrra.
This shows that despite the fierce competition from the Chinese exporters also on markets outside the Community, there is a strong demand for DCD produced by the Community industry, even at prices well above those of the Chinese exporters, although, as explained above, the higher average prices can be explained by the higher prices obtained for micro DCD.
See näitab, et hoolimata Hiina eksportijate ägedast konkurentsist ka ühendusest väljapoole jäävatel turgudel, on tugev nõudlus ühenduse tootmisharu toodetud DCD järele, isegi hindadega, mis on palju kõrgemad Hiina eksportijate hindadest, kuigi, nagu on selgitatud eespool, kõrgemaid keskmisi hindasid saab selgitada mikro-DCD eest saadud kõrgemate hindadega.
In order to be able to compete with the low-priced Chinese standard DCD also on non-EU markets, the CI’s export sales were made at prices well below cost of production, thus undermining its overall profitability.
Selleks, et oleks võimalik konkureerida Hiina madala hinnaga standard-DCDga ka kolmandate riikide turgudel, toimus ühenduse tootmisharu ekspordimüük tootmiskuludest palju madalamate hindadega, kahjustades seega tema üldist kasumlikkust.
However, these exports did not directly affect profitability on the Community market.
Kõnealune eksport ei mõjutanud siiski otseselt kasumlikkust ühenduse turul.
Alleged self-inflicted injury
Väidetav ise põhjustatud kahju
Given that the Community industry has made losses on the product concerned for several years, and nevertheless decided to invest in additional capacity in 2003 and 2004 leading to increased production volumes and stocks, it was examined whether (i) the losses are structural in nature and (ii) the decision to invest in additional capacity has contributed to the injurious situation of the CI.
Arvestades, et ühenduse tootmisharu on kandnud vaatlusaluse toote puhul mitu aastat kahju ning sellest hoolimata otsustas investeerida täiendavasse tootmisvõimsusesse 2003. ja 2004. aastal, mis viisid suuremate tootmismahtude ja varudeni, uuriti, kas i) kahjud on olemuselt struktuurilised ja ii) kas otsus investeerida täiendavasse tootmisvõimsusesse on aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorrale.
The latter argument was also brought forward by one importer, who claimed that the CI’s decision to increase its production capacity by one third with the knowledge of already existing imports from China has added significant pressure on the market.
Viimase väite esitas ka üks importija, kes väitis, et ühenduse tootmisharu otsus suurendada oma tootmisvõimsust ühe kolmandiku võrra, olles teadlik juba olemasolevast impordist Hiinast, suurendas märkimisväärselt survet turule.
With regard to the levels of losses, data obtained from the CI demonstrates that due to its cost-cutting programme the CI has managed to keep its unit costs stable over the period considered, despite the rise in raw material prices.
Kahjude tasemete osas näitab ühenduse tootmisharult saadud teave, et ühenduse tootmisharu suutis kulude vähendamise kava tõttu hoida oma ühikukulusid vaatlusalusel perioodil stabiilsetena, vaatamata tooraine hinnatõusule.
However, the CI is suffering from some cost disadvantages, such as three different production sites, no proximity to coal mines and expensive production process, even though it is not possible to compare the CI’s cost structure with that of any other DCD producer, since none of the Chinese exporting producers obtained MET.
Kuigi ei ole võimalik võrrelda ühenduse tootmisharu kulustruktuuri mõne teise DCD tootja kulustruktuuriga, kuna ühelegi Hiina eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, on ühenduse tootmisharu siiski kulude suhtes ebasoodsamas olukorras, kuna tal on kolm eri tootmispaika, ta asub kaugel söekaevandustest ja tal on kulukas tootmisprotsess.
Nevertheless, the fact that the CI made a small profit in 2001 and also that it is profitable on the product type (micro DCD) not exported by the Chinese producers clearly shows that in normal conditions of competition, the CI might be in a much better shape, and therefore that the amount of losses is not purely structural.
Sellest hoolimata näitab asjaolu, et ühenduse tootmisharu teenis 2001. aastal vähe kasumit ning ja et ta on tasuv selle tooteliigi puhul (mikro-DCD), mida Hiina tootjad ei ekspordi, et tavalise konkurentsi tingimustes oleks ühenduse tootmisharu seisukord palju parem ning seetõttu ei saa kahjud olla vaid struktuurilised.
With regard to the CI’s decision to increase its production capacity, it has to be noted that this occurred after the closure of ODDA, which, prior to its exit, held a significant market share on the Community market.
Mis puutub ühenduse tootmisharu otsusesse suurendada oma tootmisvõimsust, tuleb märkida, et see toimus pärast ODDA tegevuse lõpetamist, kellele enne tema turult lahkumist kuulus märkimisväärne turuosa ühenduse turul.
In the absence of the Chinese imports which managed to take over the majority of ODDA’s lost market share due to dumped prices, the CI could have expected to capture a much larger portion of it.
Hiina impordi, mis suutis dumpinguhindade tõttu võtta üle enamuse ODDA kaotatud turuosast, puudumisel võiks ühenduse tootmisharu eeldatavasti haarata palju suurema osa turust.
On the other hand, an operator can never expect that all increase in consumption in its area will turn to it for supply and not to foreign sources.
Teisest küljest ei või ettevõtja aga kunagi loota, et kogu tarbimise kasvu puhul tema piirkonnas soovitakse tarneid just temalt ja mitte välismaistelt allikatelt.
From the above, it is clear that even if the difficult financial and economic situation of the CI cannot be considered to be self-inflicted, the lack of profitability on the product concerned is also partly the result of high production costs and investment decisions.
Ülalnimetatu põhjal võib öelda, et kuigi on selge, et ühenduse tootmisharu raske finantsiline ja majanduslik olukord ei ole ise põhjustatud, on asjaomase toote tasuvuse puudumise põhjuseks osaliselt ka kõrged tootmiskulud ja investeerimisotsused.
In conclusion, it is confirmed that the Chinese dumped imports, which increased their market share significantly over the period considered, at prices undercutting those of the CI have substantially contributed to the difficult financial and economic situation of the CI.
Kokkuvõttes võib kinnitada, et Hiina dumpinguhinnaga import, mille turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt suurenes ja mis lõi alla ühenduse tootmisharu hinnad, on oluliselt kaasa aidanud ühenduse tootmisharu raske finantsilise ja majandusliku olukorra põhjustamisele.
This, viewed in isolation, caused material injury.
Eraldi vaadatuna põhjustas see materiaalset kahju.
However, it cannot be denied that the significant losses incurred throughout the period considered have also to be partly attributed to the CI’s cost structure.
Ei saa siiski eitada, et kogu vaatlusaluse perioodi vältel tekkinud kahju põhjuseks on osaliselt ka ühenduse tootmisharu kulustruktuur.
The investigation showed that the other known factors, such as costs, increased capacity and export performance of the Community industry even if they have contributed to the injury do not break the causal link between the injury suffered by the CI and the dumped imports from the PRC.
Uurimine näitas, et muud teadaolevad tegurid (nt kulud, suurenenud tootmisvõimsus ja ühenduse tootmisharu eksporditegevus), isegi kui need on kahju tekkimisele kaasa aidanud, ei kõrvalda põhjuslikku seost ühenduse tootmisharu kahju ja HRVst pärineva dumpinguhinnaga impordi vahel.
It is therefore concluded that the dumped imports originating in the PRC have caused material injury to the Community industry within the meaning of Article 3(6) of the basic Regulation.
Seepärast jõutakse järeldusele, et HRVst pärinev dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
In accordance with Article 21 of the basic Regulation it has been examined whether compelling reasons exist for concluding that it is not in the Community interest to impose anti-dumping measures in this case.
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 on uuritud, kas on olemas mõjuvad põhjused järeldamiseks, et ühenduse huvides ei ole kehtestada dumpinguvastaseid meetmeid antud juhul.
The likely impact of measures on all interested parties and also the consequences of not imposing measures were analysed.
Analüüsiti meetmete võimalikku mõju kõikidele huvitatud isikutele ja ka meetmete mittekehtestamise tagajärgi.
The injurious situation of the Community industry resulted from its difficulty to compete with the dumped imports, which increased sharply over the period considered and caused strong price depression on the Community market, preventing the Community industry from setting its prices at a level which would have covered its costs.
Ühenduse tootmisharu kahjustatud olukord tulenes sellest, et tal oli raske konkureerida dumpinguhinnaga impordiga, mis kasvas järsult vaatlusalusel perioodil ja tõi kaasa tugeva hinna allalöömise ühenduse turul, takistades ühenduse tootmisharul kehtestada oma hindasid tasemel, mis oleks katnud tema kulud.
It is considered that the imposition of measures would enable the Community industry to increase the price of DCD to a level that would allow it to turn the business profitable and thus maintain its presence on the Community market.
Leitakse, et meetmete kehtestamine võimaldaks ühenduse tootmisharul tõsta DCD hinda tasemeni, mis võimaldaks tal muuta oma äritegevus tasuvaks ja seega säilitada oma kohalolek ühenduse turul.
Should measures not be imposed, the Community industry would be forced to continue to align its prices with those of the dumped imports in order to stay on the market.
Kui meetmeid ei kehtestata, sunnitaks ühenduse tootmisharu jätkama oma hindade ühtlustamist dumpinguhinnaga impordiga, et jääda turule.
This would result in further financial losses.
See tekitaks täiendavaid finantskahjusid.
As the current situation, characterised by a lack of profitability over several years, is not sustainable, the non-imposition of measures would eventually lead to the disappearance of this product line and consequent job losses.
Kuna praegune olukord, mida iseloomustab kasumlikkuse puudumine mitmel aastal, ei ole jätkusuutlik, tooks meetmete mittekehtestamine lõpuks kaasa kõnealuse tootesarja kadumise ja sellest tulenevad töökohakaotused.
In view of the above, it is concluded that the imposition of anti-dumping measures is in the interest of the Community industry.
Eespool toodut silmas pidades jõutakse järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine on ühenduse tootmisharu huvides.
The cooperating exporting producers, as well as some users and importers have argued that the imposition of anti-dumping measures would exclude the Chinese imports from the Community market and, in the absence of imports from any other countries, result in the monopoly of the Community industry.
Koostööd tegevad eksportivad tootjad ning mõned tarbijad ja importijad on väitnud, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine välistaks Hiina impordi ühenduse turult ja, kui puuduks import muudest riikidest, oleks tulemuseks ühenduse tootmisharu monopoolne seisund.
The exporting producers and one importer have further pointed to the risk of a critical supply situation on the Community market should measures be imposed at a level which would prohibit imports from the PRC.
Eksportivad tootjad ja üks importija on veel juhtinud tähelepanu kriitilise tarneolukorra ohule ühenduse turul, kui ei kehtestata meetmeid sellisel tasemel, mis keelustaks impordi HRVst.
It is considered, however, that in view of the strong market position that the Chinese exporting producers have obtained due to dumping practices and prices significantly undercutting those of the Community industry, the imposition of measures at the level described below would not drive them out of the Community market, but merely restore a level playing field allowing the Community industry and the Chinese exporting producers to compete on equal terms.
Leitakse, et pidades silmas tugevat turuseisundit, mille Hiina eksportivad tootjad on saavutanud dumpingutavade ja hindade tõttu, mis lõid märkimisväärselt alla ühenduse tootmisharu hinnad, ei tõrjuks meetmete kehtestamine allpool kirjeldatud tasemel neid välja ühenduse turult, vaid taastaks võrdsed võimalused, mis võimaldavad ühenduse tootmisharul ja Hiina eksportivatel tootjatel konkureerida võrdsetel alustel.
Moreover, competition between the Chinese exporters and the Community industry on the Community market will remain, thus guaranteeing continuous supply from several sources.
Peale sellele püsiks ühenduse turul konkurents Hiina eksportijate ja ühenduse tootmisharu vahel, kindlustades seega jätkuva tarnimise mitmest allikast.