natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Volvo Aero signed an initial risk-sharing partnership agreement with GE on 15 December 2004 and commenced work on the R & D project.
Volvo Aero kirjutas 15. detsembril 2004 alla ettevõtjaga GE sõlmitud esialgsele riskijagamist käsitlevale partnerluskokkuleppele ning alustas seejärel teadus- ja arendusprojektiga seotud tööd.
Volvo Aero is a developer and producer of components for commercial and military aircraft engines, with operating income of SEK 359 million (approx. EUR 39 million [3] and operating margin of 4,8 % in 2008. It is a small player in the so-called second tier market [4] and produces components for all the original equipment manufacturers (OEMs): General Electric (GE) and Pratt & Whitney (PW) in North America and Rolls-Royce (RR) in Europe.
Volvo Aero arendab ja toodab tsiviil- ja sõjaväelennukite mootorite komponente. Ettevõtja 2008. aasta põhitegevustulu oli 359 miljonit Rootsi krooni (ligikaudu 39 miljonit eurot) [3] ja põhitegevuse puhastulu osakaal 4,8 %. Volvo Aero on väike tootja, kes tegutseb nn teise tasandi turul [4] ja valmistab mootorikomponente kõikidele lõpptootjatele: GE ja Pratt & Whitney Põhja-Ameerikas ning Rolls-Royce Euroopas.
It also provides engines for leisure and work boats as well as diesel-powered generator set and operations in the aerospace industry (through its subsidiary Volvo Aero) [5].
Kontsern tegutseb peamiselt kaubaveoautode, ehitusseadmete ja busside sektoris, ent toodab ka lõbusõidu- ja kaubalaevade mootoreid, diiselgeneraatoreid ning (oma tütarettevõtja Volvo Aero kaudu) seadmeid lennundus- ja kosmosetööstusele [5].
In 2008, the Group’s operating income amounted to SEK 15851 million (approx EUR 1704 million) with an operating margin of 5,2 %.
aastal oli kontserni põhitegevustulu 15851 miljonit Rootsi krooni (ligikaudu 1704 miljonit eurot) ja põhitegevuse puhaskasum 5,2 %.
Volvo Aero accounts for 2 % share of the Group’s net sales and operating income.
Volvo Aero arvele võib panna 2 % kontserni müügi- ja põhitegevustulust.
The GEnx is being developed by GE and a number of risk and revenue sharing partners (RRSP) which include, apart from Volvo Aero, the following companies: Avio (Italy), with 12 %, responsible for the design and manufacturing of the accessory gearbox; Techspace Aero (Belgium) with 5 %, responsible for the low pressure compressor stators; and other partners in Japan (IHI and MHI with combined 15 % share) and in the US.
Lennukimootori GEnx on välja töötanud GE ja tema partnerid, kellega GE on sõlminud riskide ja tulude jagamise kokkulepped ning kelle hulka kuuluvad peale Volvo Aero veel järgmised ettevõtjad: Avio (Itaalia), kelle osalus on 12 % ja kes vastutab abiseadmete ajamikastide väljatöötamise ja tootmise eest; Techspace Aero (Belgia), kelle osalus on 5 % ja kes vastutab madalsurvekompressorite eest, ning partnerid Jaapanis (IHI ja MHI, kelle osalus on kokku 15 %) ja Ameerika Ühendriikides.
The GEnx for the B787 was certified in March 2008 and the GEnx for B747-8 is scheduled for certification in mid 2009.
Lennukitüübile Boeing B787 kavandatud mootor GEnx sertifitseeriti 2008. aasta märtsis ja tüübile Boeing B747-8 kavandatud mootor sertifitseeritakse plaanide kohaselt 2009. aasta keskpaigas.
1120 GEnx orders were secured for the B787 and B747-8 aircraft; however the launch of the B787 has been delayed by Boeing for nearly 2 years and no engines have actually been sold as yet.
Lennukitüüpidele B787 ja B747-8 kavandatud mootorile GEnx on esitatud 1120 tellimust, aga ettevõtja Boeing lükkas lennukitüübi B787 käikulaskmise ligikaudu kaks aastat edasi ja tegelikult ei ole seni müüdud ühtegi mootorit.
Volvo Aero’s participation in the GEnx under the RRSP agreement amounts to 5,6 % of the overall GEnx costs.
Lennukimootori GEnx arendamiseks sõlmitud riskide ja tulude jagamise kokkuleppe alusel on Volvo Aero osalus 5,6 % investeeringute kogukulust. Volvo Aero ülesanne on töötada välja mootori GEnx mitmesuguseid komponente: ventilaatori võlli tugi (ingl fan hub frame), madalsurvekompressori võll (ingl booster spool), turbiini tagumine tugilaager (ingl turbine rear frame), ventilaatoritagune korpus (ingl after fan case) ja kõrgsurveturbiini laba kinnitusjala jahutussüsteemi tihend (ingl high pressure turbine root seal).
Volvo Aero is in charge of developing a number of components for GEnx: the fan hub frame, booster spool, turbine rear frame, after fan case and high pressure turbine root seal, with the total R & D project costs of SEK 927 million (approx EUR 100 million).
Asjaomase teadus- ja arendustegevuse projekti kogukulu on 927 miljonit Rootsi krooni (ligikaudu 100 miljonit eurot).
The scale of the proposed R & D project is 4 times greater than any other R & D project handled by the Company so far and it is the first time Volvo Aero has assumed this level of responsibility.
Kavandatava teadus- ja arendusprojekti ulatus on Volvo Aero seniste projektide ulatusest neli korda suurem ja ettevõtjal on esimest korda nii suur vastutus.
Besides, the technical and commercial risks presented by GEnx are substantial.
Lisaks sellele on mootoriga GEnx seotud tehnilised ja kaubanduslikud riskid väga suured.
The GEnx engine contains complex lightweight components that have to be applied in a new manner.
Kõnealune mootor sisaldab keerulisi kergekaalulisi komponente, mida tuleb paigaldada uuel viisil.
The ambitious technological objectives fixed by GE for the development of GEnx components are linked to low fuel consumption, low noise, low emissions and low weight.
GE on seadnud mootori GEnx komponentide arendamisele ambitsioonikad tehnilised eesmärgid, mis on seotud vähese kütusekulu, madala mürataseme, vähese saastuse ja väikse kaaluga.
The Swedish authorities intended to grant to Volvo Aero a repayable advance [6] of SEK 362 million (approx. EUR 39 million at the exchange rate in effect when the aid was granted), which would cover 39 % of the eligible R & D costs.
Rootsi ametiasutused kaalusid võimalust teha Volvo Aerole 362 miljoni Rootsi krooni (abi andmise ajal kehtinud vahetuskurssi arvestades ligikaudu 39 miljoni euro) suurune tagastatav ettemakse, [6] millega kaetaks 39 % abikõlblikest teadus- ja arenduskuludest.
The aid has not been paid out yet and is subject to approval by the Commission.
Abi väljamaksmiseks on tarvis, et komisjon selle heaks kiidaks.
According to the Swedish authorities, the reimbursement mechanism would ensure a return of 7,32 % on the loan, higher than the current reference rate for Sweden (5,49 % in 2007).
Rootsi ametiasutuste sõnul kehtestatakse laenu tagastamisele intressimääraks 7,32 % laenusummast ning see on suurem Rootsi praegusest viitemäärast (5,49 % aastal 2007).
The repayment is defined on the basis of the earnings of Volvo Aero from the project (in terms of payments from GE to Volvo Aero).
Tagasimaksete kindlaksmääramisel lähtutakse tulust, mida Volvo Aero saab projektist (maksetena GE-lt).
The forecast used by the Swedish authorities is SEK 23 billion [7], based on sales forecasts of 4937 engines up to 2028.
Rootsi ametiasutused prognoosivad tulu suuruseks 23 miljardit Rootsi krooni, [7] lähtudes eeldusest, et 2028. aastaks müüakse 4937 mootorit.
Until this volume has been attained, Volvo Aero is expected to pay […] [8] % of the payments from GE to the Government, including payments from other derivative engines from the GEnx.
Kuni kõnealuse müügimahu saavutamiseni nähakse ette, et Volvo Aero maksab Rootsi valitsusele […] [8] % GE-lt saadud maksetest, sealhulgas mootori GEnx edasiarendatud mudelite eest saadud maksetest.
When sales exceed SEK 23 billion, Volvo Aero will continue to pay a royalty corresponding to […] % of annual turnover from the GEnx (but excluding future derivative engines), with no limitation in time.
Niipea kui müügimaht ületab 23 miljardit Rootsi krooni, maksab Volvo Aero ajalise piiranguta edasi litsentsitasu, mille suurus on […] % mootori GEnx (välja arvatud selle tulevaste edasiarendatud mudelite) müügist saadavast aastakäibest.
Volvo Aero requested the aid in a letter to the Swedish Government on 7 December 2004, before the start of the project.
Volvo Aero taotles Rootsi valitsuselt abi 7. detsembri 2004. aasta kirjas, seega enne projekti algust.
The Swedish authorities gave an oral assurance to Volvo Aero in December 2004 that they would grant some aid for the R & D project (without however confirming the exact amount and form of aid).
Rootsi ametiasutused kinnitasid Volvo Aerole 2004. aasta detsembris suuliselt, et on nõus teadus- ja arendusprojekti teostamiseks abi andma (abisumma suurust ja abi andmise viisi siiski ei täpsustatud).
Only informally, through a telephone call from the Ministry of Industry to Volvo Aero, did the Government express its positive stance on the aid.
Valitsus väljendas oma positiivset seisukohta abi andmise küsimuses vaid mitteametlikult majandusministeeriumi ja Volvo Aero vahel peetud telefonikõnes.
Volvo Aero claims that it relied on this assurance and signed the agreement with GE on 15 December 2004, even though it did not get any written confirmation by the Government about the aid.
Volvo Aero väidab, et kirjutas valitsuse väljendatud nõusolekule toetudes 15. detsembril 2004 alla GEga sõlmitud kokkuleppele, kuigi ei olnud valitsuselt saanud abi andmise kohta kirjalikku kinnitust.
The aid was formally approved by the Swedish authorities only in 14 June 2007 when they gave the instruction to the National Debt Office to formalize the loan, after, according to the Swedish authorities, the scope of Volvo Aero’s part in the project had been clarified.
Rootsi ametiasutused kiitsid abi andmise ametlikult heaks alles 14. juunil 2007, tehes Rootsi Riiklikule Krediidibüroole ülesandeks sõlmida Volvo Aeroga laenuleping. Rootsi ametiasutuste sõnul tuli enne välja selgitada Volvo Aero osalus projektis.
By then, a large part of the R & D project had been completed.
Selleks ajaks oli suur osa teadus- ja arendusprojektist juba lõpetatud.
The Commission decided to open the formal investigation procedure because of a number of misgivings that are summarised below:
Komisjon otsustas algatada ametliku uurimismenetluse allpool esitatud kahtluste tõttu.
The Commission had misgivings about the market failure invoked by Sweden, i.e. the asymmetric information related to financing that applies to this type of project [9].
Komisjonil oli kahtlusi Rootsi osutatud turutõrke, s.o kõnealust liiki projektide rahastamisega seotud ebaühtlase teabe suhtes [9].
Given that Volvo Aero is not financially independent of the Volvo Group and the project costs have de facto been covered from Volvo Aero’s operating cash flow and the intra-group cash pool, this raised the question whether Volvo Aero really lacks the resources to participate in the GEnx project.
Kuna Volvo Aero on kontsernist rahaliselt sõltuv ning projekti kulud kaeti de facto Volvo Aero põhitegevuskäibest ja kontserni ühistest vahenditest, tekkis küsimus, kas Volvo Aerol tõesti puudusid vahendid projektis GEnx osalemiseks.
The Commission had doubts as to the incentive effect of the aid, and the need for it, and questioned the extent to which the aid had been a determining factor in Volvo Aero’s decision to start the project, given that it was only formally approved when almost half of the project had been completed.
Komisjon kahtles abi ergutavas mõjus ja vajalikkuses ning selles, kas võimalus abi saada oli Volvo Aerole projekti alustamise puhul otsustavaks teguriks, kuna abi andmine kiideti ametlikult heaks alles siis, kui peaaegu pool projektist oli juba lõpetatud.
The Commission was of the opinion that the oral discussion that took place between the Government and the Company was no substitute for the formal procedure for the granting of aid.
Komisjon leidis, et Rootsi valitsuse ja Volvo Aero vahel toimunud vestlused ei asenda abi andmise ametlikku heakskiitmist.
The Commission questioned the proportionality of the aid in respect of the repayment terms of the repayable advance.
Tagastatava ettemakse tagasimaksmise tingimused andsid komisjonile alust kahelda abi proportsionaalsuses.
The Commission was concerned that the foreign exchange risks were being borne by the Government instead of Volvo Aero.
Komisjon kahtlustas, et valuutavahetuskursist tulenevat riski kannab Volvo Aero asemel valitsus.
The Commission in the opening decision considered that the impact of the aid on competition was limited, given the very small market share of the beneficiary (2 % share of the market for large civil aircraft engines).
Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses oli komisjon seisukohal, et abi mõju konkurentsile on piiratud, kuna abisaaja turuosa on väga väike (2 % suurte tsiviilõhusõidukite mootorite turust).
However, the Commission invited competitors or other third parties to submit any observations as concerns effects on competition.
Komisjon kutsus sellest hoolimata konkurente ja muid kolmandaid isikuid esitama märkusi konkurentsile avaldatava mõju kohta.
COMMENTS FROM SWEDEN AND INTERESTED PARTIES
ROOTSI JA HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
Pursuant to Article 20(2) of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty [10], and in response to the public notice in the Official Journal of the European Union [11], the Commission received comments from the Swedish authorities, from the former President and CEO of Volvo Aero, from GE Aviation, and from the IF Metalworkers union of Volvo Aero.
Komisjon sai kooskõlas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) [10] artikli 20 lõikega 2 ja vastuseks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatisele [11] märkusi Rootsi ametiasutustelt, Volvo Aero endiselt presidendilt ja peadirektorilt, ettevõtjalt GE Aviation ning ametiühingu IF Metalls Volvo Aero juures tegutsevalt üksuselt.
Comments from Sweden
Rootsi märkused
Market failure
Turutõrge
The Swedish authorities provided information to address the Commission’s doubts with regard to the market failure issue and to explain the existence of a market failure in the case at hand, focusing on the availability of appropriate internal and external financing as well as the Volvo Group’s financial policies towards the use of external funding sources, including public support.
Rootsi ametiasutused esitasid teavet, mille eesmärk oli hajutada komisjoni kahtlused turutõrke suhtes ja selgitada turutõrke olemust käesoleva juhtumi puhul. Teabes keskenduti eelkõige asjakohase sise- ja välisrahastamise võimalustele ning kontserni suhtumisele välisrahastamise allikatesse, sealhulgas riigiabisse.
Sweden provided further information on the Volvo Group’s financial policy, including the terms and conditions of the intra-group loan to Volvo Aero.
Rootsi edastas täiendavaid andmeid kontserni rahastamispoliitika ning kontsernisiseselt Volvo Aerole antud laenu tingimuste kohta.
The information provided shows that the intra-group cash pool rather represented an emergency temporary measure in order to enable Volvo Aero to meet the contractual obligations against GE, in anticipation of the agreed Government support.
Kõnealustest andmetest nähtub, et kontserni vahendeid anti Volvo Aerole ajutise erakorralise meetmena, et võimaldada viimasel kuni valitsuse lubatud riigiabi saamiseni täita GEga sõlmitud kokkuleppest tulenevaid kohustusi.
The continuation of such loan, however, would threaten to unbalance the funding of other Group operations and is therefore not a sustainable option.
Laenu pikendamine võib aga kahjustada kontserni muude tegevusvaldkondade rahastamist ega ole seega püsiv lahendus.
As to the availability of external funding, Sweden explained why external financing was not available for the project.
Välisrahastamine ei olnud Rootsi selgitusel kõnealuse projekti puhul võimalik.
The Volvo Group has never obtained from any commercial bank or financial institution a conditional loan comparable to the repayable advance.
Kontsern ei ole kunagi saanud kommertspankadelt või muudelt finantsasutustelt laenu tingimustel, mis oleksid sarnanenud tagastatava ettemakse tingimustele.
The Volvo Group does not normally obtain commercial loans where the term exceeds 10 years, while the requested repayable advance is for 20 years.
Kontsern ei saa tavaliselt kommertspankadelt laenu, mille tähtaeg ületab kümme aastat, ent taotletud tagastatava ettemakse tähtaeg on 20 aastat.
Nordea, the preferred bank of the Volvo Group, was not prepared to provide conditional loans or loans for 20-30 year term to the Volvo Group.
Kontserni kodupank Nordea ei ole olnud nõus andma kontsernile 20–30aastase tähtajaga tingimuslikke laene.
The Swedish authorities explained the reasons underlying the time lag between the initial assurances by the Government to grant the aid, the start of the R & D project and the formal approval of the aid.
Rootsi ametiasutused selgitasid, miks jäi valitsuselt abiandmiskinnituse saamise, teadus- ja arendusprojekti alguse ning abi ametliku heakskiitmise vahele pikk ajavahemik.
According to Sweden, the Government confirmed to Volvo Aero in 2004 that it would grant the aid.
Rootsi sõnul andis valitsus Volvo Aerole abi andmise kohta kinnituse 2004. aastal.
However, for a number of objective reasons, such as the scope of the project that had been clarified only by the autumn of 2006, and the elections in 2006, the approval of the aid was formalised only in 2007.
Mitmesugustel objektiivsetel põhjustel, näiteks seetõttu, et projekti maht selgitati välja alles 2006. aasta sügiseks, ning et 2006. aastal toimusid Rootsis valimised, vormistati abi ametlikult alles 2007. aastal.
Sweden provided information to demonstrate that the clear and positive assurances given to Volvo Aero in 2004 with regard to the aid had an incentive effect, as they enabled the Company to engage in the GEnx project.
Rootsi esitas dokumendid, mille eesmärk oli tõestada, et Volvo Aerole 2004. aastal antud selgel ja positiivsel kinnitusel abi andmise kohta oli ergutav mõju, kuna see võimaldas ettevõtjal osaleda projektis GEnx.
The Swedish authorities claimed that the Government intended that Volvo Aero would rely on the said assurances and on that basis would enter into the agreement with GE.
Rootsi ametiasutused väitsid, et valitsuse eesmärk oli anda Volvo Aerole võimalus tugineda kõnealusele kinnitusele ja sõlmida selle alusel GEga kokkulepe.
Internal documents were provided to the Commission to demonstrate that such assurances accurately reflect the intention of the Swedish authorities at the time.
Komisjonile edastati valitsuse sisedokumendid, millega sooviti tõestada, et kinnitus tõepoolest kajastas Rootsi ametiasutuste tollaseid kavatsusi.
Given the assurances by the Government in 2004 which triggered the change in the Company’s behaviour, according to the Swedish authorities, a formal agreement to grant the aid in 2007 was just a formalisation of the de facto offer of the aid in 2004.
Rootsi ametiasutused on seisukohal, et valitsuse 2004. aastal antud kinnitus ajendas ettevõtjat oma käitumist muutma ning et abi ametlik heakskiitmine 2007. aastal kujutas endast ainult 2004. aastal de facto lubatud abi ametlikku vormistamist.
The time lag between the assurances and their formalisation does not, according to Sweden, reflect any uncertainty that the aid has actually been paid out.
Kinnituse andmise ja abi vormistamise vahele jäänud pikk ajavahemik ei anna Rootsi väitel tunnistust sellest, et abi tegeliku väljamaksmise suhtes oleks valitsenud ebakindlus.
Besides, the Swedish authorities emphasised that the formal decision to grant the aid was taken when a large part of R & D work was still ongoing.
Lisaks sellele toonitasid Rootsi ametiasutused asjaolu, et ametlik abiandmisotsus võeti vastu ajal, mil suurem osa teadus- ja arendustööst oli alles pooleli.
The Swedish authorities reiterated further that given the exceptional nature of the GEnx project, including its size and scope and the technological and commercial risks involved, the conditional loan was crucial for Volvo Aero to engage in the GE agreement.
Rootsi ametiasutused kordasid, et võttes arvesse projekti GEnx erilisust, selle mahtu ja ulatust ning sellega seotud tehnilisi ja kaubanduslikke riske, oli tingimusliku laenu saamine Volvo Aerole GEga kokkuleppe sõlmimise eeltingimus.
They presented detailed information concerning commercial and technological risks related to the project, both at the project start, as well as at the time the repayable advance was formalised in mid 2007 and beyond.
Ametiasutused esitasid üksikasjaliku teabe projektiga seotud tehniliste ja kaubanduslike riskide kohta projekti alguses, tagastatava ettemaksu vormistamise ajal 2007. aasta keskel ja pärast seda.
Considering the technical and financial risks, GE initially had serious reservations about involving Volvo Aero in the GEnx project given its limited experience in engine component development.
Võttes arvesse tehnilisi ja finantsriske, kõhkles GE esialgu tõsiselt, kas üldse kaasata Volvo Aero projekti GEnx, kuna Volvo Aero kogemus mootorikomponentide arendamisel oli piiratud.
Considerable technical and commercial risks remained in mid 2007 and beyond due to ongoing R & D work and fewer sales of GEnx powered aircraft than originally expected.
aasta keskel ja pärast seda kaasnesid projektiga ikka veel märkimisväärsed tehnilised ja kaubanduslikud riskid, kuna teadus- ja arendustöö oli veel lõpetamata ning kuna lennukeid mootoritüübiga GEnx müüdi esialgu prognoositust vähem.
According to the Swedish authorities, the de facto situation of Volvo Aero (that the R & D project was executed with internal and the Group resources) does not mean the long-term or risk-sharing financing was available to the Group operating companies.
Rootsi ametiasutuste sõnul ei tähenda Volvo Aero tegelik olukord (projekti rakendamine ettevõtja ja kontserni vahendite abil) seda, et pikaajaline või riskijagamisel põhinev rahastamine oleks olnud kättesaadav kõigile kontserni kuuluvatele ettevõtjatele.
Having signed the GE agreement, Volvo Aero had contractual commitments to continue with the project.
Kokkuleppe allakirjutamine GEga tähendas, et Volvo Aerol oli lepinguline kohustus projekti jätkata.
Failure to do so would have had dramatic consequences, such as breach of contract and delay in its work, loss of reputation and the risk of being perceived as an unreliable partner.
Kohustuse eiramisel oleksid olnud tõsised tagajärjed, näiteks lepingu rikkumine ja töös tekkivad viivitused, hea nime kaotamine ning oht saada ebausaldusväärse partneri maine.
Therefore, temporary reliance on the intra-group cash pool was crucial but no substitute for long-term funding.
Seetõttu oli kontserni vahendite ajutise kasutamise võimalus hädavajalik, kuigi sellega ei saanud asendada pikaajalist rahastamist.
The Swedish authorities stressed that the Company, due to delay in the expected State aid, is confronted with the most dramatic cash flow position in its history.
Rootsi ametiasutused rõhutasid, et Volvo Aero rahakäibega seotud raskused on lubatud riigiabi viibimise tõttu suuremad kui kunagi varem.
The Swedish authorities presented arguments showing why Volvo Aero and not the Government would bear the foreign exchange risk.
Rootsi ametiasutused esitasid tõendid selle kohta, et valuutavahetuskursist tulenevat riski kannab Volvo Aero ja mitte valitsus.
They also argued that since the repayment of the advance is based on revenues from sales (regardless of currency) and not units sold, the instrument is more proportionate, as it also includes the sale of spare parts.
Nad väitsid ka, et kuna ettemakse tagasimaksmine põhineb müügitulul (vääringust sõltumata) ja mitte müüdud ühikute arvul, on abi proportsionaalsem, sest hõlmab ka varuosade müüki.
The Swedish authorities further claimed that the aid was proportionate mainly because of the repayment terms of the repayable advance.
Lisaks sellele on abi Rootsi ametiasutuste väitel proportsionaalne peamiselt ettemakse tagasimaksmistingimuste tõttu.
Distortion of competition
Konkurentsimoonutused