natgillin/translations-raw huggingface dataset:
When there is temporarily an insufficient number of inspectors available in a Member State to carry out on-site inspections, a public oversight authority should have the right to decide that experts perform on-site reviews, provided that those experts meet the requirements set out in point (d) of the first subparagraph of Article 29(1) of Directive 2006/43/EC, that they are fully accountable to the public oversight authority and that inspectors carry out on-site reviews in the same statutory auditor or audit firm at least every six years.
Kui liikmesriigis ei ole ajutiselt piisavalt kontrollijaid kohapealsete kontrollimiste tegemiseks, peaks riigi järelevalveasutusel olema õigus otsustada, et kohapealseid ülevaatusi teevad eksperdid tingimusel, et need eksperdid vastavad direktiivi 2006/43/EÜ artikli 29 lõike 1 esimese alalõigu punktis d esitatud nõuetele, et nad on riigi järelevalveasutuse ees täielikult aruandekohustuslikud ja et vähemalt üks kord kuue aasta kohta teevad kohapealseid ülevaatusi sama vannutatud audiitori või audiitorühingu juures kontrollijad.
The scope of inspections should cover:
Kontrollimised peaksid hõlmama järgmist:
an assessment of the design of the internal quality control system of the audit firm;
audiitorfirma sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi ülesehituse hindamine;
adequate compliance testing of procedures and a review of audit files of public interest entities in order to verify the effectiveness of the internal quality control system;
avaliku huvi üksuste audititoimikute menetluste nõuetekohasuse kontrollimine ja nende toimikute läbivaatamine, et kontrollida sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi tõhusust;
in the light of the inspection findings under points (a) and (b), an assessment of the contents of the most recent annual transparency report published by a statutory auditor or an audit firm in accordance with Article 40 of Directive 2006/43/EC.
vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt direktiivi 2006/43/EÜ artikli 40 alusel läbipaistvuse kohta avaldatud kõige viimase aastaaruande sisu hindamine, arvestades punktide a ja b põhjal toimunud kontrollimise leide.
At least the following internal control policies and procedures of the statutory auditor or the audit firm should be reviewed:
Tuleks üle vaadata vähemalt järgmised vannutatud audiitori või audiitorühingu sisekontrolli meetmed ja menetlused:
compliance by the statutory auditor or the audit firm with applicable auditing and quality control standards, and ethical and independence requirements, including those related to Chapter IV and Article 42 of Directive 2006/43/EC, as well as relevant laws, regulations and administrative provisions of the Member State concerned;
kohaldatavate auditeerimisnõuete ja kvaliteedikontrollistandardite ning eetilisust ja sõltumatust käsitlevate nõuete, sealhulgas direktiivi 2006/43/EÜ artikliga 42 ja IV peatükiga seotud nõuete ning ka asjaomase liikmesriigi kohaldatavate seaduste, määruste ja halduseeskirjade täitmine vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt;
the quantity and quality of resources used, including compliance with continuing education requirements as set out in Article 13 of Directive 2006/43/EC;
kasutatavate vahendite hulk ja kvaliteet, sealhulgas direktiivi 2006/43/EÜ artikliga 13 ettenähtud jätkuõppe nõude täitmine;
compliance with the requirements set out in Article 25 of Directive 2006/43/EC on the audit fees charged.
direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 25 esitatud audititasusid käsitlevate nõuete täitmine.
For the purposes of testing compliance, at least a significant part of audit files should be selected on the basis of an analysis of the risk of an inadequate execution of the statutory audit.
Tuleks analüüsida, kui suur on kohustusliku auditi ebarahuldava läbiviimise oht ja valida nõuete täitmise üle otsustamiseks vähemalt oluline osa audititoimikutest.
Outcome of inspections
Kontrollimiste tulemused
Inspection findings and conclusions on which recommendations are based, including the findings and conclusions related to a transparency report, should be properly communicated to and discussed with the inspected statutory auditor or audit firm before an inspection report is finalised.
Kontrollimise tulemused ja järeldused, millel põhinevad soovitused, sealhulgas läbipaistvusaruandega seotud tulemused ja järeldused, tuleks nõuetekohaselt teatada kontrollitud vannutatud audiitorile või audiitorühingule ning arutada need sellega läbi enne lõpliku kontrolliaruande vormistamist.
The inspected statutory auditor or audit firm should be granted a period not exceeding 12 months from the issuance of the inspection report to take action in respect of recommendations on the internal quality control system of the audit firm.
Kontrollitud vannutatud audiitorile või audiitorühingule tuleks anda ajavahemik, mis ei ületa 12 kuud kontrolliaruande üleandmisest, et ta võtaks meetmed audiitorühingu sisemist kvaliteedikontrolli süsteemi käsitlevate soovituste rakendamiseks.
If the inspected statutory auditor or audit firm did not give the appropriate follow up to the recommendations, the public oversight authority should disclose major deficiencies found in the internal quality control system.
Kui kontrollitud vannutatud audiitor või audiitorühing ei rakenda antud soovitusi vajalikul viisil oma edaspidises töös, peaks riigi järelevalveasutus avalikustama peamised puudused, mis leiti sisemise kvaliteedikontrolli süsteemis.
A public oversight system should have the right, in accordance with the due process of law as provided for in the Member State concerned, to take disciplinary actions or impose penalties in respect of statutory auditors and audit firms.
Riigi järelevalvesüsteemil peaks olema õigus vastavalt asjaomases liikmesriigis ettenähtud menetluskorrale võtta distsiplinaarmeetmeid või määrata karistusi vannutatud audiitoritele ja audiitorühingutele.
The public oversight authority should at least inform the public in a timely and appropriate manner about any final disciplinary actions taken or penalties imposed in respect of statutory auditors and audit firms in relation to the execution of the statutory audit.
Riigi järelevalveasutus peaks avalikkust vähemalt õigel ajal ja sobival viisil teavitama igast lõplikust distsiplinaarmeetmest, mis on võetud vannutatud audiitorite ja audiitorühingute suhtes, või igast karistusest, mis neile on määratud, seoses kohustusliku auditi tegemisega.
It should identify the statutory auditor or audit firm concerned and describe the major deficiencies which have given rise to such actions or penalties.
Ta peaks nimetama asjaomast vannutatud audiitorit või audiitorühingut nimepidi ja kirjeldama suuremaid puudusi, mille tõttu sellised meetmed või karistused võeti või määrati.
In the cases where it has been established during an inspection that a transparency report published by a statutory auditor or an audit firm in accordance with Article 40 of Directive 2006/43/EC contains information, including that on the effectiveness of the internal quality control system of the audit firm, that a public oversight authority considers significantly misleading, it should ensure that the transparency report is amended accordingly without delay.
Kui kontrollimisel tehakse kindlaks, et vannutatud audiitori või audiitorühingu poolt direktiivi 2006/43/EÜ artikli 40 kohaselt avaldatud läbipaistvusaruanne sisaldab teavet, sealhulgas audiitorühingu sisemise kvaliteedikontrolli tõhusust käsitlevat teavet, mida riigi järelevalveasutus peab oluliselt eksitavaks, peaks järelevalveasutus tagama, et läbipaistvusaruandes tehakse viivitamata vajalikud muudatused.
Transparency on the overall results of the quality assurance system
Kvaliteeditagamise süsteemi üldiste tulemuste läbipaistvus
Public oversight authorities should report annually on the overall results of the quality assurance system.
Riigi järelevalveasutus peaks igal aastal esitama aruande kvaliteeditagamise süsteemi üldiste tulemuste kohta.
The report should include information on recommendations issued, follow-up on the recommendations, disciplinary actions taken and penalties imposed.
Aruandes tuleks esitada teave antud soovituste ja nende täitmise kontrollimise ning võetud distsiplinaarmeetmete ja määratud karistuste kohta.
It should also include quantitative information and other key performance information on financial resources and staffing, and the efficiency and effectiveness of the quality assurance system.
Samuti tuleks selles esitada arvandmed ja muu oluline teave rahaliste vahendite ja kaasatud inimeste kohta ning kvaliteeditagamise süsteemi tõhususe ja ökonoomsuse kohta.
Member States are invited to inform the Commission of actions taken in light of this Recommendation by 6 May 2009.
Liikmesriikidel palutakse teatada komisjonile käesoleva soovituse alusel võetud meetmed 6. maiks 2009.
Directive as amended by Directive 2008/30/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 81, 20.3.2008, p. 53).
Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/30/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 53).
on the broad economic policy guidelines for the Member States and the Community (2008-2010)
liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2008–2010)
Having regard to the discussion by the European Council on 13 and 14 March 2008,
võttes arvesse Euroopa Ülemkogus 13. ja 14. märtsil 2008 toimunud arutelu,
Whereas a Resolution on the recommendation from the Commission was adopted by the European Parliament,
ning arvestades, et Euroopa Parlament võttis vastu komisjoni soovitust käsitleva resolutsiooni,
MACROECONOMIC POLICIES FOR GROWTH AND JOBS
MAJANDUSKASVULE JA TÖÖKOHTADE LOOMISELE SUUNATUD MAKROMAJANDUSPOLIITIKA
Macroeconomic policies creating the conditions for more growth and jobs
Makromajanduspoliitika, millega kujundatakse kiirema majanduskasvu ja töökohtade loomise tingimused
Sound macroeconomic policies and structural reforms on product, labour and capital markets are essential to support a well balanced economic growth and the full realisation of growth potential.
Tasakaalustatud majanduskasvu ja olemasoleva kasvupotentsiaali täieliku realiseerimise toetamises on otsustav osa tugeval makromajanduspoliitikal ning toote-, töö- ja kapitaliturgude struktuurireformidel.
Monetary policies can contribute by pursuing price stability and, without prejudice to this objective, by supporting other general economic policies with regard to growth and employment.
Sellele saab kaasa aidata rahapoliitika abil, tagades hindade stabiilsuse ning, olenemata selle eesmärgi saavutamisest, toetades muid majanduskasvu ja tööhõivega seotud üldisi majanduspoliitilisi meetmeid.
For new Member States, it will be important that monetary and exchange rate policies contribute towards achieving convergence.
Uute liikmesriikide puhul on oluline, et raha- ja vahetuskursipoliitika aitaks lähenemise saavutamisele kaasa.
Exchange rate regimes constitute an important part of the overall economic and monetary policy framework and should be orientated towards achieving real and sustainable nominal convergence.
Vahetuskursimehhanismid moodustavad olulise osa üldisest majandus- ja rahapoliitilisest raamistikust ning peaksid olema suunatud reaalse ja jätkusuutliku nominaalse lähenemise saavutamisele.
Participation in ERM II, at an appropriate stage after accession, should help those endeavours.
Neid püüdlusi peaks toetama ERM II kasutuselevõtt sobival ühinemisjärgsel etapil.
Securing a sound budgetary position will allow the full and symmetric play of the automatic budgetary stabilisers over the cycle with a view to stabilising output around potential.
Usaldusväärse eelarveseisundi kindlustamine võimaldab automaatsetel eelarve stabilisaatoritel tsükli jooksul täielikult ja sümmeetriliselt mõjule pääseda, stabiliseerides toodangu potentsiaalse lähedal.
For those Member States that have already achieved sound budgetary positions, the challenge is to retain that position.
Nendel liikmesriikidel, kes on usaldusväärse eelarveseisundi juba saavutanud, seisab ees ülesanne seda seisundit säilitada.
For the remaining Member States, it is vital to take all the necessary corrective measures to achieve their medium term budgetary objectives in particular if economic conditions improve, thus avoiding pro-cyclical policies and putting themselves in a position in which sufficient room for the full play of automatic stabilisers over the cycle is ensured prior to the next economic downturn.
Ülejäänud liikmesriikidel on eriti majandustingimuste paranedes väga oluline võtta kõik vajalikud parandusmeetmed keskpika tähtajaga eelarve-eesmärkide saavutamiseks, vältides sellega protsüklilise poliitika rakendamist ning püüeldes olukorra poole, kus automaatsetel stabilisaatoritel on enne järgmist majanduslangust võimalik tsükli jooksul täiel määral toimet avaldada.
In particular, in accordance with the report on the SGP reform endorsed by the European Council on 22 March 2005, euro area and ERM II Member States that have not yet reached their medium-term budgetary objectives (MTOs) should achieve an annual adjustment in cyclically adjusted terms, net of one-offs and other temporary measures, of 0,5 % of GDP as a benchmark.
Eelkõige peaksid euroalasse kuuluvad või vahetuskursimehhanismiga (ERM II) ühinenud liikmesriigid, kes ei ole oma keskpika tähtajaga eelarve-eesmärke veel saavutanud, vastavalt Euroopa Ülemkogus 22. märtsil 2005 heakskiidetud stabiilsuse ja kasvu pakti reformi käsitlevale aruandele saavutama iga-aastase korrigeerimise tsükliliselt korrigeeritud suuruses 0,5 % sisemajanduse kogutoodangust, arvestamata ühekordsete meetmete tulemit ja muid ajutisi meetmeid, mis on võrdlusaluseks teistele riikidele.
For individual Member States the MTOs are differentiated according to the diversity of economic and budgetary positions and developments.
Keskpika tähtajaga eelarve-eesmärgid on iga liikmesriigi puhul eristatud, võttes arvesse nende majanduse ja eelarve erinevat olukorda ja arenguid.
In line with the 2005 SGP reform, the MTOs will be reviewed to better take into account the ageing-induced fiscal burden.
Vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aastal läbiviidud reformile vaadatakse keskpika tähtajaga eelarve-eesmärgid läbi, et võtta arvesse rahvastiku vananemisest tulenevat koormat eelarvele.
Moreover, also in accordance with the 2005 reform, introducing or strengthening national fiscal rules and institutions, including monitoring mechanisms can usefully complement the Pact and support its objectives.
Lisaks võib samuti kooskõlas 2005. aasta reformiga stabiilsuse ja kasvu pakti otstarbekalt täiendada ja selle eesmärke toetada siseriiklike maksueeskirjade ja institutsioonide, sealhulgas seiremehhanismide loomise või tugevdamisega.
An additional macroeconomic policy challenge for some Member States is to operate in an environment of fast catching up, which is to varying degrees accompanied by external deficits, rapid credit expansion and financial deepening.
Mõnedele liikmesriikidele on täiendavaks makromajanduslikuks väljakutseks tegutsemine kiire järelejõudmise keskkonnas, millega riigiti erineval määral kaasneb maksebilansi puudujääk, kiire laenukasv ja finantssektori laienemine.
Fiscal restraint, effective financial supervision and promoting competitiveness are essential in order to contain external and internal imbalances.
Sisemajanduse tasakaalu ja maksebilansi puudujääkide ohjamisel on oluline tähtsus rangel eelarvepoliitikal, tõhusal finantsjärelevalvel ja konkurentsivõime edendamisel.
A cautious fiscal stance is an important way to keep external deficits within the range where sound external financing can be secured.
Ettevaatlik eelarvepoliitika on oluline viis maksebilansi puudujääkide hoidmiseks sellistes raamides, mis võimaldab kindlustada tugeva välisfinantseerimise.
In addition to contributing to sound budgetary positions, fiscal restraint can also limit the risk of surging domestic demand causing persistently higher inflation and the occurrence of macro-financial risks which could cause swings in real exchange rates and a protracted loss of competitiveness.
Lisaks tasakaalustatud eelarveseisundile kaasa aitamisele võib range eelarvepoliitika aidata piirata ka sisenõudluse kiire kasvu riski, mis toob kaasa püsivalt kõrge inflatsiooni, ning makromajanduslikke riske, mis võivad põhjustada reaalsete vahetuskursside kõikumist ning pikaajalist konkurentsivõime kaotust.
Structural reforms and appropriate coordination of policies play an essential role in helping economies to withstand possible adverse developments in the global economy.
Struktuurireformid ja poliitikate nõuetekohane koordineerimine on olulised selleks, et aidata majandusel pidada vastu ülemaailmses majanduses asetleidvatele võimalikele negatiivsetele arengutele.
In line with the Stability and Growth Pact, Member States should respect their medium-term budgetary objectives.
Vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile peaksid liikmesriigid järgima oma keskpika tähtajaga eelarve-eesmärke.
As long as this objective has not yet been achieved, they should take all the necessary corrective measures to achieve it.
Kuni see eesmärk ei ole saavutatud, peaksid nad võtma selle saavutamiseks kõik vajalikud parandusmeetmed.
Member States should avoid pro-cyclical fiscal policies.
Liikmesriikidel tuleks vältida protsüklilist eelarvepoliitikat.
Furthermore, it is necessary that those Member States having an excessive deficit take effective action in order to ensure a prompt correction of excessive deficits.
Lisaks sellele on oluline, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga liikmesriigid võtaksid tõhusaid meetmeid oma ülemäärase puudujäägi kiireks korrigeerimiseks.
Member States posting current account deficits that risk being unsustainable should work towards correcting them by implementing structural reforms, boosting external competitiveness and, where appropriate, contributing to their correction via fiscal policies.
Liikmesriigid, kelle olemasolev jooksevkonto puudujääk võib kujuneda raskesti ületatavaks, peaksid tegema pingutusi olukorra parandamiseks, rakendades struktuurireforme, tõstes välist konkurentsivõimet ning aidates vajaduse korral puudujäägi korrigeerimisele kaasa eelarvepoliitika abil.
See also integrated guideline ‘To contribute to a dynamic and well-functioning EMU’ (No 6).
Vt ka kompleksne suunis „Aidata kaasa dünaamilise ja hästitoimiva majandus- ja rahaliidu saavutamisele” (nr 6).
To safeguard economic and fiscal sustainability as a basis for increased employment
Kindlustada tööhõive kasvu aluseks olev majanduslik ja eelarveline jätkusuutlikkus
Without changes in policies and behavioural changes more widely, Europe’s ageing population poses risks to the long-term sustainability of the European Union economy from lower potential output growth per capita due to a reduction in the share of the working age population, and rising spending on pensions, social insurance, health and long-term care systems.
Kui poliitikat ja laiemas mõttes käitumist ei muudeta, ohustab Euroopa vananev elanikkond tõsiselt Euroopa Liidu majanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, tuues kaasa, potentsiaalse toodangu kasvu vähenemise elaniku kohta tulenevalt tööealise elanikkonna kahanemisest ning kõrgemad kulutused pensioni-, sotsiaalkindlustus-, tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemide rahastamisele.
If not addressed in a timely manner, these potential developments would lead to a substantial increase in the debt burden.
Kui nende küsimustega aegsasti ei tegelda, siis võivad need potentsiaalsed arengud kaasa tuua võlakoorma suurenemise.
As documented in the Commission’s Sustainability Report, several Member States are exposed to high sustainability risk, and a number of others to medium risk.
Nagu välja toodud komisjoni aruandes jätkusuutlikkuse kohta, on mitme liikmesriigi jätkusuutlikkus suures ohus ning mitmete teiste puhul on oht keskmine.
Member States should address the economic implications of ageing, in line with the well established three pronged strategy for tackling the budgetary implications of ageing.
Liikmesriigid peaksid tegelema vananemise majanduslike tagajärgedega, järgides juba väljakujunenud kolmeharulist strateegiat vananemise eelarvemõju lahendamiseks.
This includes an appropriate combination of policies to achieve a satisfactory pace of debt reduction, including by attaining the MTOs, and to provide incentives to raise employment rates and labour supply, so as to offset the impact of future declines in the share of persons of working age, as well as reforms to pension and health care systems.
See hõlmab sobivad poliitikakombinatsiooni võlgade kiiremaks vähendamiseks, sealhulgas keskpika tähtajaga eelarve-eesmärke saavutades, tööhõivemäärade ja tööjõu pakkumise suurendamiseks stiimulite leidmiseks, tegutsedes nii vastu tööealiste inimeste osakaalu vähenemisele tulevikus, ning pensioni- ja tervishoiusüsteemide reformideks.
It is also essential to modernise social protection systems so as to ensure that they are financially viable, provide incentives to the working age population to actively participate in the labour market, while at the same time supporting their goals in terms of access and adequacy.
Samuti on äärmiselt oluline ajakohastada sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada nende rahaline jätkusuutlikkus, luua tööealisele elanikkonnale stiimuleid aktiivseks osalemiseks tööturul ning toetades samal ajal nende eesmärke ka ligipääsu ja piisavuse seisukohast.
Improved interaction between social protection systems and labour markets can remove distortions and encourage the extension of working lives against a background of increased life expectancy.
Oodatava eluea pikenemise taustal saab moonutusi kõrvaldada ja pikaajalisemat töötamist soodustada sotsiaalkaitsesüsteemide ja tööturgude vaheliste vastasmõjude parandamise abil.
Health promotion policies, including preventive health care, could help to increase the share of life spent in good health and thus support the sustainability of health care systems.
Tervishoiu edendamise poliitika, sealhulgas ennetav tervishoid, võiks aidata tõsta tervena elatud eluaastate arvu ja seega aidata kaasa tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele.
Member States should, in view of the projected costs of ageing populations:
Elanikkonna vananemisega seoses prognoositavaid kulutusi arvesse võttes peaksid liikmesriigid:
undertake a satisfactory pace of government debt reduction to strengthen public finances;
hakkama rahuldavas tempos vähendama valitsemissektori võlga, et tugevdada riigi rahandust;
reform and re-enforce pension, social insurance and health care systems to ensure that they are financially viable, socially adequate and accessible;
reformima ja tugevdama pensioni-, sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteeme, et tagada nende rahaline jätkusuutlikkus, sotsiaalne piisavus ja ligipääsetavus;
take measures to increase labour market participation and labour supply especially amongst women, young and older workers, and promote a lifecycle approach to work in order to increase hours worked in the economy.
võtma meetmeid tööturul osalemise ja tööjõu pakkumise suurendamiseks eelkõige naiste, noorte ja vanemaealiste töötajate hulgas ning edendama elutsüklipõhist lähenemist töötamisele, et tõsta töötatud tundide arvu majanduses.
See also integrated guideline ‘Promote a lifecycle approach to work’ (Nos 18, and 4, 19, 21).
Vt ka kompleksne suunis „Edendada elutsüklipõhist lähenemist töötamisele” (nr 18 ja 4, 19, 21).
Promote a growth and employment-orientated and efficient allocation of resources
Edendada vahendite tõhusat, majanduskasvu ja tööhõive suunitlusega jaotamist
Well-designed tax and expenditure systems that promote an efficient allocation of resources are a necessity for the public sector to make a full contribution towards growth and employment.
Hästi läbimõeldud maksu- ja kuluarvestussüsteemid, mis soodustavad vahendite tõhusat jaotamist, on avalikus sektoris äärmiselt vajalikud, et aidata maksimaalselt kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele.