natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It refers in this respect to the Commission’s decision to initiate the proceedings and the CFI’s stance in the Combus judgment, paragraphs 115 to 116.
Siinkohal viitab Danske Busvognmænd komisjoni menetluse algatamise otsusele ja esimese astme kohtu seisukohale Combusi kohtuotsuse punktides 115–116.
Measures to mitigate undue distortions of competition
Meetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste leevendamiseks
It is Danske Busvognmaend position that the aid measures granted to Combus did de facto distort competition on the market, as they created the opportunity for Arriva to acquire market shares of up to approximately 70 % via the purchase of Combus.
Danske Busvognmænd on seisukohal, et Combusile antud abimeetmed moonutasid turul de facto konkurentsi, kuna need andsid Arrivale võimaluse omandada Combusi ostmise kaudu kuni ligikaudu 70 protsendiline turuosa.
Consequently, Arriva came to hold a dominant position on the Danish market.
Selle tulemusel saavutas Arriva Taani turul juhtpositsiooni.
Meanwhile, many bus companies found themselves on the verge of bankruptcy.
Samal ajal olid mitu bussiettevõtjat pankroti äärel.
In Danske Busvognmaend perspective, the Danish government did nothing to avoid distortions of competition; Combus did not renounce from any of its contracts when granted aid in 1999, while the aid measures in 2001 even awarded Arriva a profit.
Danske Busvognmændi vaatenurgast ei teinud Taani valitsus konkurentsimoonutuste vältimiseks mitte midagi; Combus ei loobunud ühestki oma lepingust, kui talle 1999. aastal abi anti, ja tänu 2001. aasta meetmetele sai Arriva isegi kasumit.
As a consequence, Arriva made a profit when selling a part of Combus to Connex, to the disadvantage of its competitors.
Selle tulemusel sai Arriva kasumit Combusi teatava osa Connexile müümisest, tekitades konkurentidele ebasoodsa olukorra.
In light of the guidelines and the condition to mitigate as far as possible any undue distortions on competition, Combus should at least have renounced from its contracts.
Pidades silmas suuniseid ja tingimust leevendada võimalikult ulatuslikult igasuguseid põhjendamatuid konkurentsimoonutusi, oleks Combus pidanud vähemalt oma lepingutest loobuma.
In this respect, Danske Busvognmaend shares the stance of the Commission as outlined in the decision to initiate the procedure, recital 112.
Selles küsimuses jagab Danske Busvognmænd komisjoni seisukohta, mida on kirjeldatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 112.
Limitation of aid to the strict minimum
Abi piirdumine rangelt hädavajalikuga
Danske Busvognmaend considers that no consideration of this point at all was taken by the Danish government in relation to the sale of Combus and that there is no certainty that the sale took place at the market price, which would be the best way to ensure that the aid was limited to a minimum.
Danske Busvognmænd leiab, et Combusi müümisel ei arvestanud Taani valitsus seda küsimust üldse ning et ei ole sugugi kindel, kas müük toimus turuhinna eest, mis oleks parim viis välja selgitada, kas abi piirdus miinimumiga.
Danske Busvognmaend considers that the Danish government has clearly recognised that there was no monitoring of the measure whereby the aid granted is limited to the minimum necessary.
Danske Busvognmænd leiab, et Taani valitsus on sõnaselgelt tunnistanud, et puudus kontroll selle üle, et osutatud abi piirduks vajaliku miinimumiga.
In this regard, it quotes page 6 of Annex K to the Combus case in which the Danish government states: ‘The negotiated capital injection, which Arriva has required in order to take over the shares, is based on a business case which is of course not known to the seller’.
Selleks tsiteerib ta Combuse kohtuotsuse lisa K 6. lehekülge, kus Taani valitsus teatab: „Kokkulepitud kapitalisüst, mida Arriva aktsiate ülevõtmiseks taotlenud on, põhineb ärimudelil, mis ei ole müüjale loomulikult teada.”
In Annex I, page 6, it also states: ‘The government finds that the required capital injection by Arriva reflects the present market value of the company, etc.’.
Samuti teatab ta lisa I 6. leheküljel:„ … Valitsus leiab, et Arriva taotletud kapitalisüst kajastab äriühingu praegust turuväärtust, jne.”
Danske Busvognmaend believes there are good reasons for seriously doubting whether the aid granted to Combus in conjunction with the sale to Arriva was restricted to the minimum.
Danske Busvognmændi arvates on kaalukaid põhjusi, et sügavalt kahelda selles, kas Combusile seoses selle müümisega Arrivale antud riigiabi piirdub miinimumiga.
On the contrary, it takes the view that Arriva got a good deal and refers in this regard to Chapter 8 of its memo of 24 February 2003.
Ta leiab vastupidiselt, et Arriva tegi hea tehingu ning osutab sellega seoses oma 24. veebruari 2003. aasta hagiavalduse 8. peatükile.
It comments that the Danish government should have called in independent experts during the sale, as the Commission often provides for during the divestiture of assets, and that the sale was not on transparent terms, nor were the procedures open to all competitors in a given field.
Danske Busvognmænd märgib, et Taani valitsusele oli soovitatud kasutada müümisel sõltumatute ekspertide abi, nagu komisjon vara võõrandamise korral sageli ette näeb, ilma et teatavas valdkonnas oleks toimunud läbipaistvatel tingimustel müüki või kõikidele konkurentidele avatud menetlusi.
COMMENTS SUBMITTED BY ARRIVA
ARRIVA ESITATUD MÄRKUSED
The Commission received also comments from Arriva Denmark A/S.
Komisjonile esitas märkusi ka Arriva Denmark A/S.
These concerned only a factual point, namely the sales price agreed between Arriva and Connex, and are thus outlined in part II of the present decision.
Märkustes käsitleti ainult üht faktilist küsimust, nimelt Arriva ja Connexi kokkulepitud müügihinda, ning seega on neid lühidalt kirjeldatud käesoleva otsuse II osas.
REPLY OF THE DANISH GOVERNMENT TO THE COMMENTS SUBMITTED BY DANSKE BUSVOGNMAEND AND ARRIVA
TAANI VALITSUSE VASTUS DANSKE BUSVOGNMÆNDI JA ARRIVA ESITATUD MÄRKUSTELE
THE MARKET ECONOMY INVESTOR PRINCIPLE
TURUMAJANDUSLIKU INVESTEERIMISE PÕHIMÕTE
On page 47, the Office of the Auditor General says of the basis for the bill:
Taani valitsuse sõnul pärineb tsiteeritud lõik aruande 47. leheküljelt, pealkirja alt „Taani riigikontrolli märkused”, ning on seotud faktilise teabega, mis oli aluseks transpordiministeeriumi poolt parlamendi rahanduskomisjonile esitatud eelnõule, mis omakorda moodustas Combusi tehtud 300 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti õigusliku aluse. (238) 47. leheküljel nendib riigikontroll eelnõu aluse kohta järgmist:
‘From the information in the bill, it must be understood that, after factoring in a provision of DKK 65 million in the company's annual accounts for 1998, the impression of Combus’ financial situation at the end of 1998 was reasonably accurate and thereby also a reasonable starting point for establishing the company’s need for capital.
„Eelnõus sisalduva teabe põhjal tuleb mõista, et arvestades 65 miljoni Taani krooni suurust eraldist äriühingu 1998. aasta raamatupidamisaruandes, on mulje Combusi finantsolukorrast 1998. aasta lõpus mõistlikult täpne ja seega ka põhjendatud lähtepunkt äriühingu kapitalivajaduse väljaselgitamisele.
But the Ministry of Transport did not state that the financial information on the basis of which the provision of DKK 65 million was fixed was merely derived from budgets, estimates and planned savings according to the company’s board.
Transpordiministeerium aga ei maininud, et finantsteave, mille põhjal määrati kindlaks 65 miljoni Taani krooni suurune eraldis, oli saadud üksnes äriühingu nõukogu esitatud eelarvete, prognooside ja kavandatud kokkuhoiu põhjal.
The Office of the Auditor General of Denmark takes the view that the Ministry of Transport was responsible for assessing the material presented with a view to providing the Minister and the Finance Committee with all relevant information in connection with the bill. The Ministry of Transport should not have introduced a bill on the existing basis.
Taani riigikontroll on seisukohal, et transpordiministeerium vastutas saadud materjali hindamise eest, et esitada ministrile ja rahanduskomisjonile kogu eelnõuga seotud vajalik teave. Olemasolevatel alustel ei oleks transpordiministeerium tohtinud eelnõu esitada.
Alternatively, the Ministry should have emphasised, taking into account the need for a quick injection of capital into Combus, that the bill was only based on general budgets and estimates drawn up by the company.’
Teise võimalusena oleks ministeerium, võttes arvesse Combusi kiire kapitalisüsti tegemise vajadust, pidanud toonitama, et eelnõu põhineb üksnes üldeelarvetel ja äriühingu tehtud prognoosidel.”
According to the Danish government, the Office of the Auditor General was not therefore criticising the fact that the Ministry recommended the capital injection of DKK 300 million, but rather the fact that it did not emphasise to the Finance Committee that the bill was based on budgets and estimates drawn up by Combus’ board.
Taani valitsuse sõnul ei kritiseerinud seega riigikontroll asjaolu, et ministeerium soovitas 300 miljoni Taani krooni suurust kapitalisüsti, vaid pigem asjaolu, et ministeerium ei toonitanud rahanduskomisjonile, et eelnõu põhines Combusi nõukogu koostatud eelarvetel ja prognoosidel.
As an injection of capital was urgently required, the Ministry of Transport had no choice but to recommend the capital injection which was considered necessary to avoid bankruptcy and therefore also necessary if Combus was to be sold.
Kuna kapitalisüsti oli kiiresti vaja, ei olnud transpordiministeeriumil muud võimalust, kui soovitada summat, mida peeti vajalikuks pankroti vältimiseks ja seega ka Combusi edasiseks müümiseks.
Secondly, the Danish government points out that the comments by Danske Busvognmaend focus exclusively on the question of the extent to which a private investor would have made a similar capital injection in 1999 based on the expectation that a future profit from Combus in itself would give a suitable return on the investment.
Teiseks rõhutab Taani valitsus, et Danske Busvognmændi märkused on eranditult suunatud küsimusele, mil määral oleks erainvestor teinud 1999. aastal samasuguse kapitalisüsti eelduse põhjal, et Combusi tulevane kasum iseenesest oleks sobilik tootlus investeeringult.
However, the Danish government’s view on the market economy investor principle is not merely based on the direct return which could reasonably be expected on the State’s investment.
Taani valitsuse seisukoht turumajandusliku investeerimise põhimõtte küsimuses ei lähtu aga üksnes otsesest tulust, mida riigi investeeringult põhjendatult oodata saab.
On the contrary, account must be taken of the latent indirect losses and damaging effects on, amongst other things, future privatisations, which bankruptcy would entail.
Vastupidi, arvesse tuleb võtta ka pankrotiga kaasnevat kaudset kahju ja negatiivset mõju muu hulgas tulevastele erastamistele.
Thirdly, the Danish government refutes the assertion that there were buyers interested in acquiring the loss-making contracts.
Kolmandaks lükkab Taani valitsus ümber väite, et oli ostjaid, kes tundsid huvi kahjumlike lepingute omandamise vastu.
Even if there had been any such buyers, a transfer would merely have meant immediate confirmation of the losses on the contracts and thereby immediate, incalculable financial consequences for Combus.
Isegi kui selliseid ostjaid oleks olnud, oleks lepingute üleminek tähendanud lepingutelt saadava kahjumi kohest kinnitamist ning seega Combusi jaoks viivitamatuid ja arvestamatuid rahalisi tagajärgi.
The Danish government also disagrees that any bus operator would have taken on the loss-making contracts at anything above the contracts’ negative value.
Samuti ei nõustu Taani valitsus sellega, et mõni bussiettevõtja oleks kahjumlikud lepingud üle võtnud lepingute negatiivsest väärtusest suurema hinna eest.
A sale of the contracts would therefore only have been possible for a negative purchase price.
Seepärast oleks lepinguid saanud müüa üksnes negatiivse ostuhinnaga.
In any case, the sale of individual contracts and/or individual fixed assets or operating assets would not be a more profitable solution than an overall sale.
Igal juhul ei oleks üksikute lepingute ja/või üksikute põhivarade või äritegevuses kasutatavate varade müük olnud kasumlikum lahendus kui äriühingu müük tervikuna.
This view is supported by the Office of the Auditor General of Denmark [39].
Seda seisukohta kinnitab Taani riigikontroll [39].
With reference to paragraph 94 in the Combus judgment, Danske Busvognmaend states that other operators could have taken over Combus’ transport contracts at short notice in the event of the company going bankrupt.
Viidates Combusi kohtuotsuse punktile 94, väidab Danske Busvognmænd, et teised ettevõtjad oleksid võinud Combusi pankroti korral veolepingud lühikese aja jooksul üle võtta.
The Danish government considers that this may be correct, but that this has no bearing on the legal assessment of whether the State acted in accordance with the market economy investor principle.
Taani valitsus leiab, et see võib tõsi olla, kuid et see ei mõjuta õiguslikku hinnangut selle kohta, kas riik käitus kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega.
The information may, however, be useful with regard to the question of the extent to which Combus going bankrupt would affect the management of public transport and any disruptions to transport services.
See teave võib olla aga kasulik küsimuse puhul, mil määral mõjutaks Combusi pankrotti minek avalike veoteenuste haldamist ja veoteenuste võimalikke häireid.
With respect to the arguments presented by Danske Busvognmaend, the Danish government states that any reservation regarding the payment of aid on subsequent occasions does not affect whether more than one amount of aid can be regarded as a single aid measure paid out in more than one instalment.
Seoses Danske Busvognmændi esitatud väidetega märgib Taani valitsus, et ükski reservatsioon edasise abi maksmise kohta ei mõjuta seda, kas mitut abisummat saab käsitada ühe abimeetmena, mis on välja makstud rohkem kui ühe osamaksena.
On the contrary, the decisive factor in this connection is an overall assessment of whether the individual amounts of aid are connected in time and purpose in such a way that they can be regarded as a single aid measure.
Vastupidi, siinkohal on otsustavaks teguriks üldine hinnang sellele, kas üksikud abisummad on ajaliselt ja eesmärgi poolest seotud sellisel viisil, et neid saab käsitada ühe abimeetmena.
The Danish government concedes that no restructuring plan had been submitted to the Commission when the capital injection of DKK 300 million was made, or when agreement was reached with Arriva in November 2000 on the principles of the sale.
Taani valitsus nõustub, et komisjonile ei olnud esitatud mingit ümberkorraldamiskava 300 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti tegemise ajaks ega selleks ajaks, kui Arrivaga 2000. aasta novembris müügi põhimõtete suhtes kokkuleppele jõuti.
However, the Danish government does not share the interpretation Danske Busvognmaend makes of the judgment of the Court of Justice in Case C-17/99, France v Commission, namely that a restructuring plan cannot be submitted to the Commission any longer, once the Member State has granted the aid.
Taani valitsus ei jaga siiski Danske Busvognmændi tõlgendust Euroopa Kohtu otsusest kohtuasjas C-17/99, Prantsusmaa vs. komisjon, mille kohaselt ei saa komisjonile ümberkorraldamiskava esitada pärast seda, kui liikmesriik on abi juba andnud.
The Danish government first points out that the 1999 restructuring guidelines contain no rules or instructions on the question of when a restructuring plan has to be submitted to the Commission.
Esiteks rõhutab Taani valitsus, et 1999. aasta ümberkorraldamissuunised ei sisalda mingeid eeskirju ega juhtnööre selle kohta, millal ümberkorraldamiskava komisjonile esitada tuleb.
The only clear condition is that the Commission cannot approve restructuring aid unless it has previously received a restructuring plan.
Ainus selge tingimus on see, et komisjon ei saa ümberkorraldamisabi heaks kiita, kui ta ei ole eelnevalt ümberkorraldamiskava kätte saanud.
The Danish government considers that even in cases where an aid measure is implemented without first notifying the Commission, the Commission must check that the aid satisfies the conditions for approval.
Taani valitsus leiab, et isegi juhtudel, kui abimeetmeid on rakendatud ilma komisjoni neist kõigepealt teavitamata, peab komisjon kontrollima, kas abi vastab heakskiitmise tingimustele.
This is provided for, inter alia, in Article 13(2) of Regulation (EC) No 659/1999 (hereinafter referred to as ‘the Procedural Regulation’).
See on sätestatud muu hulgas määruse (EÜ) nr 659/1999 (edaspidi „menetlusmäärus”) artikli 13 lõikes 2.
It considers that it is therefore perfectly satisfactory for the Commission to receive a restructuring plan which is approved before the Commission decides whether the State aid is compatible with the common market.
Taani valitsuse arvamuse kohaselt on seepärast täiesti rahuldav, kui komisjon saab kätte ümberkorraldamiskava, mis kiidetakse heaks enne, kui komisjon teeb otsuse riigiabi ühisturuga kokkusobivuse kohta.
With respect to paragraph 43 in Case C-17/99, France v Commission [40], the Danish government points out that according to paragraph 41, the Commission stated, in the decision which was the subject of the case, that ‘the French Government did not submit a credible restructuring plan to the Commission’ and ‘[n]or has any such plan been submitted to the Commission by the French authorities since the proceedings were initiated.’
Kohtuasja C-17/99, Prantsusmaa vs. komisjon, [40] punkti 43 asjus rõhutab Taani valitsus, et vastavalt punktile 41 märkis komisjon kohtuasja objektiks oleva otsuse kohta, et „Prantsuse valitsus ei esitanud komisjonile usaldusväärset ümberkorraldamiskava” ja et „[e]ga ole Prantsuse ametiasutused sellist kava komisjonile esitanud alates menetluse algatamisest”.
For the Danish government, it is clear from the wording used by the Commission that it would have been sufficient to satisfy the conditions in the 1999 restructuring guidelines for a restructuring plan to submit a restructuring plan after the initiation of formal proceedings.
Taani valitsuse jaoks ilmneb komisjoni kasutatud sõnastusest selgelt, et 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste ümberkorraldamiskava käsitlevate tingimuste täitmiseks oleks olnud piisav, kui ümberkorraldamiskava oleks esitatud pärast ametliku menetluse algatamist.
The decisive factor was therefore not the point in time when the restructuring plan is submitted, but the fact that it is submitted before the Commission reaches its final decision.
Otsustavaks teguriks ei ole seepärast mitte ümberkorraldamiskava esitamise aeg, vaid asjaolu, et see esitatakse enne, kui komisjon oma lõpliku otsuse teeb.
The Danish government therefore considers that the restructuring plans of 8 and 23 January 2001 were submitted in time, and that they satisfied the conditions in the 1999 restructuring guidelines.
Seepärast leiab Taani valitsus, et 8. ja 23. jaanuari 2001. aasta ümberkorraldamiskavad esitati õigel ajal ning et need vastasid 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste tingimustele.
In its submissions of February and April 2007, the Danish government points out that a financial and an operational restructuring plan have been available when the Danish parliaments’ finance committee approved the 1999 capital injection.
aasta veebruaris ja aprillis esitatud dokumentides rõhutab Taani valitsus, et rahaline ja tegevuslik ümberkorraldamiskava olid kättesaadavad siis, kui Taani parlamendi rahanduskomisjon 1999. aasta kapitalisüsti heaks kiitis.
Mitigating the adverse effects of the aid
Abi kahjuliku mõju leevendamine
The Danish government considers that Arriva’s sale to Connex did not result in a profit which exceeded the expectations and calculations of the Danish government and Arriva at the moment of the sale of Combus to Arriva.
Taani valitsus leiab, et Arriva ja Connexi vaheline müügitehing ei toonud kaasa kasumit, mis oleks Combusi Arrivale müümise ajal ületanud Taani valitsuse ning Arriva prognoose ja arvutusi.
Limiting the aid to a minimum
Abi piirdumine miinimumiga
In response to the claim of Danske Busvognmaend, according to which the sale was not subject to a public tender, the Danish government argues that the sales process was particularly protracted, competitive, non-discriminatory and transparent, and the final price did not differ significantly from the original bid.
Vastuseks Danske Busvognmændi väitele, mille kohaselt ei toimunud müük avaliku pakkumise teel, väidab Taani valitsus, et müügiprotsess oli äärmiselt pikaajaline, konkurentsile avatud, mittediskrimineeriv ja läbipaistev ning et lõpphind ei erinenud oluliselt algsest pakkumisest.
In response to the claim that there were no independent checks of the market price, the Danish government points out that the sale had to be approved by the Parliamentary Finance Committee on the basis of financial analyses carried out by the financial adviser to the State, Alfred Berg.
Vastuseks väitele, mille kohaselt turuhinda ei kontrollitud sõltumatult, rõhutab Taani valitsus, et parlamendi rahanduskomisjon pidi müügi riigi finantsnõustaja Alfred Bergi finantsanalüüsi põhjal heaks kiitma.
The Danish government considers that this constitutes a sufficient check.
Taani valitsus leiab, et see on piisav kontroll.
In the view of the Danish government, the passages from the Annex to the CFI case, cited by Danske Busvognmaend, contain no acknowledgement of any failure to check that the aid was kept to a minimum.
Taani valitsuse arvamuse kohaselt ei sisalda Danske Busvognmændi tsiteeritud lõigud esimese astme kohtu kohtuasja lisast mingeid väiteid selle kohta, et abi piirdumist miinimumiga ei kontrollitud.
The Danish government furthermore explains that after the sale, three independent investigations have been carried out on the sales price, namely the ‘Report on the investigation of Combus A/S’, the ‘Solicitor's investigation on the State’s management of the ownership of Combus A/S’ and the ‘Report from the Auditor General’.
Peale selle selgitab Taani valitsus, et pärast müüki toimus kolm müügihinna sõltumatut uurimist, nimelt „Äriühingu Combus A/S kontrolliaruanne”, „Õigusnõustaja kontroll riigi juhtimistegevuse kohta äriühingu Combus A/S omanikuna” ja „Riigikontrolli aruanne”.
Against this background the Danish government disagrees that no checks were carried out as to whether the aid was limited to a minimum.
Seda silmas pidades ei nõustu Taani valitsus väitega, et abi piirdumist miinimumiga ei kontrollitud.
The reference to Annexes K and I to the case by Danske Busvognmaend has no bearing whatsoever on the matter of whether the aid was limited to a minimum.
Danske Busvognmændi viited kohtuasja lisadele K ja I ei mõjuta mingil määral küsimust, kas abi piirdus miinimumiga.
However, the quotes clearly show that the sale to Arriva was prepared on the basis of a business case, and that the sales price reflected the market price.
Kõnealused tsitaadid näitavad aga selgelt, et äriühingu müük Arrivale valmistati ette ärimudeli põhjal ning et müügihind kajastas turuhinda.
Finally, the Danish government does not consider that using independent auditors would have resulted in a different assessment or in a different sale price for the Combus shares.
Lõpuks ei leia Taani valitsus, et sõltumatute audiitorite abi kasutamise tulemuseks oleks olnud teistsugune hinnang või Combusi aktsiate teistsugune müügihind.
For the Danish government, the decisive test was the market test.
Taani valitsuse jaoks oli turutest otsustav kontroll.
LEGAL ASSESSMENT OF THE COMMISSION
KOMISJONI ÕIGUSLIK HINNANG
ASSESSMENT OF THE EXISTENCE OF AID WITHIN THE MEANING OF ARTICLE 87(1) EC TREATY
HINNANG ABI OLEMASOLULE EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 1 TÄHENDUSES