natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This comparison shows that PPAs structurally provide more guarantees to generators than standard commercial contracts.
Võrdlusest nähtub, et elektrienergia ostulepingutega pakutakse elektritootjatele suuremat tagatist kui tavaliste ärilepingutega.
The generators are thus in a more advantageous situation that the one they would face on the free market without their PPA.
Elektritootjatel on seega eelis võrreldes olukorraga, milles nad oleksid vabaturul ilma elektrienergia ostulepinguteta.
In order to complete the assessment of the existence of an advantage, it is necessary to assess the positive and negative effects that the public authorities could expect from the PPAs when Hungary joined the European Union and to verify whether they could have expected a better balance between the positive and negative effects from other approaches based on standard commercial practices.
Selleks et eelise olemasolu hindamine lõpule viia, tuleb hinnata positiivseid ja negatiivseid tagajärgi, mida ametiasutused võisid eeldada elektrienergia ostulepingute põhjal Ungari ühinemisel Euroopa Liiduga, ning kontrollida, kas nad oleksid tavalistel ärilepingutel põhinevate muude lähenemisviiside puhul võinud eeldada positiivsete ja negatiivsete tagajärgede paremat tasakaalu.
Foreseeable consequences of the PPAs for the public authorities in the light of the comparison with buyers’ standard commercial practices on European electricity markets
Elektrienergia ostulepingute prognoositavad tagajärjed ametiasutuste jaoks, võttes arvesse võrdlust ostjate üldise äritavaga Euroopa elektriturul.
The public authorities could expect from the PPAs that MVM would be able to find enough energy to fulfil the needs of the public utility market over a long period of time.
Ametiasutused võisid eeldada elektrienergia ostulepingute põhjal, et MVM on suuteline leidma piisavalt elektrienergiat, et katta pikaajalises plaanis kommunaalsektori vajadused.
However, they had no assurance concerning the level of price that would have to be paid by MVM over that same period because the PPAs do not provide hedging against risks of price fluctuations, which are due in particular to fluctuation in fuel costs.
Neil ei olnud siiski kindlust hinnataseme osas, mida MVM oleks pidanud maksma sama ajavahemiku jooksul, sest elektrienergia ostulepingutega ei pakuta kaitset peamiselt kütusehinna kõikumisest tuleneva hinnakõikumise ohu vastu.
Furthermore, the combination of long-term capacity reservation and the associated minimum guaranteed off-take deprives the public authorities of the possibility of benefiting from more attractive prices offered by other generators and importers.
Pealegi võtab pikaajaline võimsuse reserveerimine ja sellega seonduv elektrienergia minimaalne tagatud ostukogus ametiasutustelt võimaluse kasutada teiste elektritootjate ja importijate soodsamaid hindu.
The capacities and minimum guaranteed off-take of the PPAs, the long-term import contracts concluded by MVM and the quantities purchased by it under the mandatory off-take system [60] were sufficient to cover its needs.
Elektrienergia ostulepingutes sätestatud võimsus ja minimaalne tagatud ostukogus, MVMiga sõlmitud pika-ajalised impordilepingud ning kohustusliku ostukoguse süsteemi [60] alusel ostetud kogused olid piisavad MVMi vajaduste katmiseks.
MVM could thus not diversify its supply portfolio, although alternative generation capacities were available.
MVM ei võinud seega oma tarneallikaid mitmekesistada, kuigi saadaval olid alternatiivsed tootmisvõimused.
In 2004, several power generators were not engaged in long-term power purchase agreements.
aastal ei olnud hulk elektritootjaid seotud pikaajaliste elektrienergia ostulepingutega.
The PPAs of two power plants accounting for 470 MW of installed capacity expired at the end of 2003, which significantly increased the supply capacity outside PPAs.
Kahe elektrijaama (tootmisvõimsusega 470 MW) elektrienergia ostulepingute kehtivus lõppes 2003. aasta lõpus, mis oluliselt suurendas tarnevõimsust väljaspool elektrienergia ostulepinguid.
Around 700 MW of import capacities are not covered by long-term import contracts and could have been used by MVM to import electricity if it had not been bound by the system of reserved capacities and minimum guaranteed off-take.
Impordivõimsusest ligikaudu 700 MW ei olnud kaetud pikaajaliste impordilepingutega ning MVM oleks võinud seda kasutada elektrienergia importimiseks, kui ta ei oleks olnud seotud reserveeritud võimsuse ja minimaalse tagatud ostukoguse süsteemiga.
As shown in the following recitals, it was clear when Hungary joined the European Union in 2003 and 2004 that the system of reserved capacities and minimum guaranteed off-take, which was designed under a Single Buyer Model whereby all electricity consumed in Hungary transited through MVM, entailed significant risks that the PPAs would require MVM to purchase energy beyond its needs.
Nagu esitatud järgmistes põhjendustes, oli Ungari Euroopa Liiduga ühinemise ajal 2003. ja 2004. aastal selge, et reserveeritud võimsuse ja minimaalse tagatud ostukoguse süsteem, mis oli kavandatud nn ühe ostja mudeli alusel ja mille kohaselt kogu Ungaris tarbitud elektrienergia transiit toimus MVMi kaudu, põhjustas suurt ohtu, et MVM peab elektrienergia ostulepingute tõttu ostma oma vajadusest suurema koguse elektrienergiat.
This legislative measure, which came into force on 1 January 2003, led to the creation, alongside the pre-existing public utility segment, of a free market where prices resulted from the confrontation of supply and demand.
Selle 1. jaanuaril 2003 jõustunud õigusaktiga loodi olemasoleva kommunaalsektori kõrvale vabaturg, kus hinnad kujunesid vastavalt pakkumisele ja nõudlusele.
The foreseeable effect of that measure was to reduce the quantities needed by MVM for supply to the regional distribution companies for the fulfilment of demand on the public utility segment.
Kõnealuse meetme prognoositav tagajärg oli nende koguste vähendamine, mida MVM vajab piirkondlikele jaotusettevõtetele tarnimiseks, et rahuldada kommunaalsektori nõudlust.
The following table shows the continuous increase in quantities actually sold on the free market between 2003 and 2006 and the corresponding decrease in quantities actually sold on the public utility segment through regional distribution companies.
Järgmises tabelis on esitatud vabaturul tegelikult müüdud koguste suurenemine aastatel 2003–2006 ning kommunaalsektoris piirkondlike jaotusettevõte kaudu tegelikult müüdud koguste vastav vähenemine.
Sales on the retail market (regulated segment and free segment)
Müük jaemüügiturul (reguleeritud turg ja vabaturg)
Source: Statistical data of the Hungarian power system, 2006 [61].
Allikas: Ungari elektrienergiasüsteemi statistilised andmed, 2006 [61].
Total consumption
Kogutarbimine
Sales on the free segment
Müük vabaturul
Sales on the regulated segment
Müük reguleeritud turul
Between 2003 and 2006 the quantities sold on the public utility segment, which correspond to MVM's actual purchase needs, decreased by 25 %.
Aastatel 2003–2006 vähenes kommunaalsektoris müüdud kogus, mis vastas MVMi tegelikule ostuvajadusele, 25 % võrra.
The decrease of MVM's needs was largely foreseeable at the time when Hungary joined the European Union, particularly in the light of the significant difference between the official prices on the public utility segment (prices paid by consumers to regional distribution companies) and the prices observed on the free segment in 2003 and 2004.
MVMi vajaduste vähenemine oli suuresti prognoositav Ungari Euroopa Liiduga ühinemise ajal, eelkõige võttes arvesse kommunaalsektori ametlike hindade (tarbijate poolt piirkondlikele jaotusettevõtetele makstavad hinnad) ja vabaturuosas täheldatud hindade märkimisväärset erinevust 2003. ja 2004. aastal.
Price differences between the regulated segment and the free segment on the retail market in 2003 and 2004
Hindade erinevus jaemüügituru reguleeritud ja vabas segmendis 2003. ja 2004. aastal
Source: Statistical data on the Hungarian power system, 2006
Allikas: Ungari elektrienergiasüsteemi statistilised andmed, 2006.
Average price on the free market
Keskmine hind vabaturul
Average prices on the public utility sector [62]
Keskmised hinnad kommunaalsektoris [62]
Prices on the free market indeed constituted clear incentives for eligible consumers to make use of their eligibility rights.
Vabaturuhinnad innustasid vabatarbijaid selgelt kasutama oma vabatarbija õigusi.
It was also well known in 2003 and 2004 that the forthcoming accession of Hungary to the European Union would entail the entry into force of the Second Electricity Directive [63], and consequently the rights of all consumers to become eligible as from 1 July 2007, which would lead to a further reduction of MVM's needs over a much shorter period of time than the remaining validity of the PPAs.
Samuti oli 2003. ja 2004. aastal hästi teada, et Ungari ühinemine Euroopa Liiduga toob kaasa teise elektridirektiivi [63] jõustamise ning seega kõigi tarbijate õiguse hakata alates 1. juulist 2007 vabatarbijaks, mis vähendab MVMi vajadusi veelgi palju lühema aja jooksul kui elektrienergia ostulepingute järelejäänud kehtivusaeg.
Consequently, it was clear in 2003 and 2004 that the PPAs, which had been designed in the context of a Single Buyer Model whereby all electricity needed by the Hungarian market transited through MVM, would not only prevent MVM from diversifying its supply portfolio and obtaining more favourable prices by fostering competition between its suppliers, but was also likely to result in the obligation on MVM to purchase more energy than it actually needed.
(225 ) Sellest tulenevalt oli 2003. ja 2004. aastal selge, et elektrienergia ostulepingud, mis kavandati nn ühe ostja mudeli põhjal ja mille puhul kogu Ungari turu elektri transiit toimus MVMi kaudu, takistavad MVMil oma tarneallikaid mitmekesistamast ning saavutamast soodsamaid hindu, tugevdades konkurentsi oma tarnijate vahel, ning tekitavad tõenäoliselt MVMile kohustuse osta rohkem elektrienergiat, kui ta tegelikult vajab.
This risk had actually been identified by the public authorities.
Ametiasutused olid selle ohu tegelikult tuvastanud.
In 2002, the Hungarian Government issued a Decree [64] which required MVM to initiate a renegotiation of the PPAs with all generators with a view to adjusting the amount of reserved capacity.
Ungari valitsus andis 2002. aastal välja dekreedi, [64] millega nõuti MVMilt kõigi elektritootjatega elektrienergia ostulepingute uuesti läbi vaatamise algatamist, et kohandada reserveeritud võimsuse kogust.
Although that Decree did not require the termination of the PPAs, it is in itself a clear indication that the amounts of capacity reserved under the PPAs (and subsequently, the minimum guaranteed off-take) were too high in the light of the gradual liberalisation of the retail market.
Kuigi nimetatud dekreediga ei nõutud elektrienergia ostulepingute lõpetamist, viitab see iseenesest selgelt sellele, et elektrienergia ostulepingute alusel reserveeritud võimsuse kogused (ja sellest tulenevalt ka minimaalsed tagatud ostukogused) olid liiga suured, kui võtta arvesse jaemüügituru järkjärgulist liberaliseerimist.
That Decree also introduced the possibility for MVM, in the event of failure to complete negotiations with generators, to sell capacities and energy which prove to be in excess of the amounts actually needed to supply the regulated segment, through three ‘release mechanisms’: capacity auctions, capacity tenders and sales on a virtual Internet-based trading platform called ‘the Marketplace’ (Piactér).
Kõnealuse dekreediga anti ka MVMile võimalus elektritootjatega läbirääkimiste ebaõnnestumise korral müüa võimsused ja elektrienergia, mis ületavad reguleeritud turuosa varustamiseks vajalikke koguseid, kolme nn vabastusmehhanismi kaudu: tootmisvõimsuse oksjonid, tootmisvõimsuse pakkumised ja müük virtuaalsel internetipõhisel kauplemisplatvormil Piactér (turuplats).
Although the form of these three mechanisms vary, all three of them in essence consist in MVM offering for sale on the free market, in the form of a variety of forward delivery products, the surplus energy that it does not need to supply the public utility sector but that it has to purchase in accordance with the terms of the PPAs.
Kuigi kolm nimetatud mehhanismi on oma vormilt erinevad, tähendavad nad kõik põhimõtteliselt seda, et MVM müüb kommunaalsektori varustamisest ülejäävat elektrienergiat vabaturul mitmesuguste tulevikutehingutoodetena, kuid peab seda ostma vastavalt elektrienergia ostulepingutes sätestatud tingimustele.
The following table displays data concerning the first three auctions carried out by MVM.
Järgmises tabelis on esitatud MVMi korraldatud esimese kolme oksjoni andmed.
It shows that the prices received by MVM for the energy sold through the release mechanisms were significantly below the prices paid for that same energy under the PPAs.
Sellest nähtub, et MVM hinnad nn vabastusmehhanismide kaudu müüdud elektrienergia eest olid oluliselt madalamad sama energia eest elektrienergia ostulepingute alusel makstud hindadest.
MVM's three first auctions
MVMi esimesed kolm oksjonit
First auction June 2003
Esimene oksjon 2003. aasta juunis
Second auction December 2003
Teine oksjon 2003. aasta detsembris
Third auction June 2004
Kolmas oksjon 2004. aasta juunis
Baseload products
Baaskoormuse tooted:
Quantities of electricity sold (GWh)
Müüdud elektrienergia kogus (GWh)
Sale prices on auctions (HUF/kWh)
Müügihind oksjonitel (HUF/kWh)
Off-peak load products
Tippkoormuse tooted:
Sale price on auctions
Müügihind oksjonitel
Average annual PPA prices
Aasta keskmine hind elektrienergia ostulepingute alusel
The Hungarian legislation had actually anticipated that effect and provided for a compensation to be paid by the Hungarian State to MVM for the losses incurred owing to the difference between the price paid for the quantities released through capacity auctions and the sales prices obtained on the market.
Ungari õigusaktides oli tegelikult sellist tagajärge ette nähtud ning sätestatud hüvitis, mida Ungari riik maksab MVMile kahju eest, mis tekib tootmisvõimuse oksjonite kaudu vabastatud koguste eest makstud hinna ja turul saavutatud müügihindade vahest.
The compensation paid to MVM amounted to 3,8 billion HUF in 2003 [65].
aastal maksti MVMile hüvitist 3,8 miljardit forintit [65].
According to MVM's annual report for 2004, the compensation increased by HUF 2,4 billion in 2004.
Vastavalt MVMi 2004. aasta aruandele suurenes hüvitis 2004. aastal 2,4 miljardi forinti võrra.
From the point of view of the public authorities, it is clear that such a system cannot be justified on commercial grounds as it amounts to subsidising the sales of generators for supply to the free market segment.
Ametiasutuste seisukohast on selge, et sellist süsteemi ei saa ärilistel alustel õigustada, kuna sellega subsideeritakse elektritootjate vabaturusektoris toimuvat müüki.
The following table shows the total quantities of energy sold by MVM through the release channels between 2003 and 2004 on the basis of the information provided by Hungary on 24 September 2007 and 21 April 2008.
Järgnevas tabelis on 24. septembril 2007 ja 21. aprillil 2008 Ungari esitatud teabe põhjal näidatud MVMi poolt 2003. ja 2004. aastal vabastusmehhanismide kaudu müüdud elektrienergia üldkogused.
Quantities sold by MVM through the release mechanisms
Vabastusmehhanismide kaudu MVMi müüdud kogused
Total sales by MVM through the release mechanisms [66]
MVMi müügi kogumaht vabastusmehhanismide kaudu [66]
It is clear that under normal market circumstances buyers do not engage in contracts which entail a significant risk of being compelled to buy more electricity than needed and incurring substantial losses when reselling that energy.
Ilmselgelt ei sõlmi ostjad tavalistes turutingimustes lepinguid, millega kaasneb oluline oht, et nad on kohustatud ostma vajadusest suuremas koguses elektrienergiat ning saavad selle elektrienergia edasimüügi korral suurt kahju.
This risk is theoretically present in forward contracts and long-term contracts concluded by large end-consumers, but to a much lower degree.
Teoreetiliselt on selline oht olemas tähtpäevalepingute puhul ja suurte lõpptarbijatega sõlmitud pikaajaliste lepingute puhul, kuid palju väiksemas ulatuses.
The duration of forward contracts is significantly less than that of the PPAs.
Tähtpäevalepingute kestus on oluliselt lühem võrreldes elektrienergia ostulepingutega.
The buyer has a much better overview of its needs for such timeframes than for a period ranging from 15 to 27 years.
Ostjal on sellise tähtaja puhul palju parem ülevaade oma vajadustest kui 15–27aastase ajavahemiku puhul.
Furthermore, buyers tend to cover only part of their expected needs with forward contracts, buying any additional quantities needed on spot markets.
Lisaks katavad ostjad tähtpäevalepingutega enamasti üksnes osa oma prognoositavast vajadusest, ostes vajaliku lisakoguse hetketurult.
Long-term contracts concluded by large end-consumers also entail only a limited risk of excess purchase because of their limited duration, and also because the consumption of large industrial and business end-consumers entering into such contracts is as a rule stable and predictable, which is not the case for MVM for the reasons outlined above.
Suurte lõpptarbijatega sõlmitud pikaajaliste lepingutega kaasneb samuti üksnes piiratud oht, et ostetakse vajadusest suurem kogus, sest nende lepingute kestus on piiratud ning selliseid lepinguid sõlmivate suurte tööstuslike ja äriliste lõpptarbijate tarbimine on üldjuhul stabiilne ja prognoositav, mis aga ei kehti eespool lühidalt kirjeldatud põhjustel MVMi puhul.
Furthermore, it is useful to recall that under forward contracts or long-term purchase contracts concluded by end-consumers, buyers commit to buying a certain amount of energy several months or years before actual delivery takes place because their purchase contract provides hedging against price fluctuations.
Lisaks sellele tuleb meenutada, et tähtpäevalepingute või lõpptarbijatega sõlmitud pikaajaliste ostulepingutega võtavad ostjad kohustuse osta teatavas koguses elektrienergiat mitu kuud või aastat enne selle tegelikku tarnimist, sest nende ostulepingutega pakutakse kaitset hinnakõikumise vastu.
This benefit is not present in the PPAs because prices cover variable costs, which owing to variation in fuel costs may increase in unpredictable proportions.
Elektrienergia ostulepingud ei anna sellist kasu, sest hinnad katavad muutuvkulusid, mis kütusehinna muutmise tõttu võivad tõusta ettearvamatus ulatuses.
Conclusion on the existence of an advantage
Järeldus riigiabi olemasolu kohta
The Commission concludes that the benefits obtained by the public authorities from the PPAs do not provide the hedging on energy prices that the average market operator would expect from a long-term contract and entail significant risks of being compelled to purchase energy in excess of actual needs and incurring losses when reselling the surplus quantities.
Komisjon leiab, et eelised, mida ametiasutused said elektrienergia ostulepingutest, ei paku energiahindade suhtes kindlust, mida keskmine ettevõtja ootaks pikaajalisest lepingust, ning nendega kaasneb suur oht, et ettevõtjad on kohustatud ostma tegelikust vajadusest rohkem energiat ning kandma üleliigsete koguste edasimüügil kahju.
These risks were well known by the Hungarian authorities when Hungary joined the European Union.
Ungari ametiasutused olid riigi Euroopa Liiduga ühinedes neist ohtudest täiesti teadlikud.
The comparison between PPAs and standard commercial practices on European electricity markets shows that a buyer acting on purely commercial grounds would not have accepted such detrimental effects and would have adopted other purchase strategies and entered into different types of agreements in line with standard commercial practice.
Elektrienergia ostulepingute ja Euroopa elektriturgudel valitseva äritava võrdlus näitab, et puhtalt ärilistel alustel tegutsev ostja ei oleks nõustunud selliste kahjulike mõjudega ning oleks rakendanud teisi ostustrateegiaid ja sõlminud teist tüüpi lepinguid, mis vastavad üldisele äritavale.
In the light of the above, the Commission concludes that the core principles of the PPAs entail an advantage to the power generators beyond normal commercial advantage.
Eespool toodut arvesse võttes leiab komisjon, et elektrienergia ostulepingute aluspõhimõtted annavad elektritootjatele tavapärasest ärilisest eelisest suurema eelise.
In this respect, it is essential to stress that the main principles of the PPAs, i.e. the long-time capacity reservation, minimum guaranteed off-take and pricing mechanisms based on a capacity fee and an energy fee to cover fixed, variable and capital costs, cannot be isolated and assessed separately.
Seoses sellega on oluline rõhutada, et elektrienergia ostulepingute peamisi põhimõtteid, s.o pikaajalist võimsuse reserveerimist ja minimaalset tagatud ostukogust ning hinnakujundusmehhanisme, mis põhinevad võimsustasul ja energiatasul katmaks püsi-, muutuv- ja kapitalikulusid, ei saa isoleerida ega eraldi hinnata.
The existence of an advantage lies in the combination of these elements.
Eelise olemasolu põhineb nende elementide kombinatsioonil.
As shown above, the long duration of the PPAs contributes to a great extent to the existence of an advantage.
Nagu eespool näidatud, aitab eelise olemasolule suurel määral kaasa elektrienergia ostulepingute pikaajalisus.
The impact of the PPAs on the market in the period following Hungary's accession to the European Union
Elektrienergia ostulepingute mõju turule Ungari Euroopa Liiduga ühinemise järgsel perioodil
Interested parties argue in their comments that the prices applied under the PPAs are not higher than wholesale market prices.
Huvitatud isikud väidavad oma märkustes, et elektrienergia ostulepingute alusel kohaldatud hinnad ei ole hulgimüügituru hindadest kõrgemad.
The Mátra power plant especially stresses that is prices are competitive because it has its own coal mine, so it has low mining costs.
Eriti rõhutab Mátra elektrijaam, et tema hinnad on konkurentsivõimelised, kuna tal on oma söekaevandus, mistõttu on tema kaevandamiskulud madalad.
Consequently, they conclude that they do not benefit from any advantage.
Sellest tulenevalt leiavad nad, et ei ole saanud mingeid eeliseid.
First, as discussed in detail above, the price actually paid under the PPAs is one consequence of the PPAs but it does not constitute the core of the advantage entailed in them.
Esiteks, nagu eespool üksikasjalikult arutletud, on elektrienergia ostulepingute alusel tegelikult makstav hind üks elektrienergia ostulepingute tagajärg, kuid see ei moodusta põhiosa eelisest, mida nende lepingutega antakse.
The comments by the banking institutions referred to above (see in particular recitals 175 and 176) also confirm that all the elements of the PPAs guaranteeing the generating units the return on the investment of the assets and shielding the generators from the commercial risks of their operation constitute together the core of the advantage of these agreements.
Eespool viidatud pangandusasutuste märkused (vt eelkõige põhjendused 175 ja 176) kinnitavad samuti, et kõik elektrienergia ostulepingute elemendid, mis tagavad tootmisüksustele varade investeeringute tootluse ja kaitsevad elektritootjaid nende tegevuse äririskide eest, moodustavad koos nende lepingute eelise põhiosa.
Second, the price difference compared to market prices depends on a great number of factors linked to market evolution which are independent of the PPAs and can only be assessed a posteriori.
Teiseks sõltub hinnaerinevus võrreldes turuhindadega paljudest turu arenguga seotud teguritest, mis ei sõltu elektrienergia ostulepingutest ja mida saab hinnata üksnes tagantjärele.