natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore, the effect of this unfair pricing behaviour of the dumped imports from the PRC was that the prices on the Community market were suppressed and that the Community industry lost market share to the dumped imports.
Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ebaõiglase hinnakäitumise tulemusena alandati ühenduse turul hindu ja ühenduse tootmisharu kaotas osa oma turuosast dumpinguhinnaga impordile.
The Community industry in order not to lose more market share was unable to pass on its increased input prices to its customers to an extent that would have been necessary to remain profitable.
Turuosa edasise vähenemise vältimiseks ei saanud ühenduse tootmisharu sisendite hinnatõusu klientidele üle kanda tasuvuse säilitamiseks vajalikul määral.
In view of the clearly established coincidence in time between, on the one hand, the surge of dumped imports at prices significantly undercutting the Community industry's prices and, on the other hand, the Community industry's decrease of profitability and deterioration of the other financial indicators, it is provisionally concluded that the dumped imports played a determining role in the injurious situation of the Community industry.
Pidades silmas selgelt kindlakstehtud ajalist kokkulangevust ühelt poolt ühenduse tootmisharu hindu märkimisväärselt alla löönud dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu ja teiselt poolt ühenduse tootmisharu tasuvuse vähenemise ja muude finantsnäitajate halvenemise vahel, järeldati esialgu, et dumpinguhinnaga import mängis ühenduse tootmisharule kahju tekitamises otsustavat rolli.
Imports originating in third countries other than the PRC
Muudest kolmandatest riikidest kui Hiinast pärit import
According to Eurostat, the main third country from which citric acid is imported is Israel.
Eurostati andmetel on peamine kolmas riik, kust sidrunhapet imporditakse, Iisrael.
However, the market share held by imports from Israel is limited and declining over the period considered, from 5 % in 2004 to only 3 % during the IP.
Iisraelist pärit impordi turuosa on siiski väike ja kahanes vaatlusaluse perioodi jooksul 5 protsendilt 2004. aastal vaid 3 protsendini uurimisperioodil.
In addition, average prices of imports from Israel are at the same level or even exceeding Community prices over the period considered.
Lisaks olid Iisraelist pärit impordi keskmised hinnad vaatlusalusel perioodil sama kõrged või isegi kõrgemad kui ühenduse hinnad.
Further to the imports from Israel, there are no significant imports from other countries.
Peale Iisraelist pärit impordi muudest riikidest olulist importi ei toimu.
On the basis of the findings with regard to these imports, it can thus provisionally be concluded that imports other than from the PRC did not contribute to the material injury suffered by the Community industry.
Lähtudes nimetatud impordi kohta tehtud tähelepanekutest, järeldatakse esialgu, et import mujalt kui Hiinast ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele.
Rise in the costs of raw materials due to the EU sugar market reform
Tooraine hinnatõus ELi suhkruturu reformi tagajärjel
Some interested parties claimed that any injury suffered by the Community industry was linked to the rise of sugar price, used as the main raw material for the production of the like product, due to the reform of sugar regime in the EU and the subsequent abolition of the production refund granted to the chemical industry.
Mõned huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu kantud kahju oli seotud samasuguse toote peamise tooraine, suhkru hinnatõusuga, mis oli tingitud ELi suhkruturu korralduse reformist ja sellele järgnenud keemiatööstuse tootmistoetuse kaotamisest.
In this respect it is noted that one Community producer uses as main raw material mainly molasses, which were never subject to production refunds although formally falling under the common agricultural policy for sugar.
Seoses sellega märgitakse, et üks ühenduse tootja kasutab põhitoorainena peamiselt melassi, millele ei ole kunagi tootmistoetust antud, ehkki ametlikult kuulub see ühise põllumajanduspoliitika suhkrusektori alla.
The investigation showed that in respect of their usage of sugar as raw material, the Community industry was indeed entitled to a production refund under the Common market organisation for sugar to help maintain its competitiveness on the world market.
Uurimine näitas, et suhkru toorainena kasutamise korral oli ühenduse tootmisharul tõepoolest õigus saada ühise suhkruturu korralduse alusel tootmistoetust, et säilitada konkurentsivõime maailmaturul.
The production refunds corresponded to the difference between EU sugar intervention price after deducting sugar world market price plus the standard amount corresponding to the forwarding costs for exporting Community sugar.
Tootmistoetus vastas ELi suhkru sekkumishindade erinevusele, millest oli maha arvatud suhkru maailmaturuhind, millele oli liidetud standardsumma, mis vastas saatekuludele suhkru eksportimisel ühendusest.
Thereby the Community industry obtained its supplies of sugar at world market prices.
Seega omandas ühenduse tootmisharu oma suhkruvarud maailmaturu hinnaga.
Since July 2006 this system has been reformed by downscaling the protection for the sugar sector.
Kõnealust süsteemi on reformitud alates 2006. aasta juulist, vähendades suhkrusektori kaitset.
According to the new system, as stipulated in Council Regulation (EC) No 318/2006 of 20 February 2006 on the common organisation of the markets in the sugar sector [3], firstly the chemical industry is allowed to freely negotiate quantities and prices of industrial sugar with sugar producers and beet farmers, i.e. the reference price methodology and the quotas have been dropped in this sector.
Vastavalt uuele süsteemile, mis on sätestatud nõukogu 20. veebruari 2006 aasta määruses (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, [3] on keemiatööstusel lubatud suhkrutootjate ja peedikasvatajatega tööstusliku suhkru kogustes ja hindades vabalt kokku leppida, mis tähendab, et suhkrusektoris on loobutud võrdlushindade meetodist ja kvootidest.
Secondly, the Community industry can also buy certain quantities of industrial sugar on the world market free of duty.
Teiseks võib ühenduse tootmisharu osta teatava koguse tööstuslikku suhkrut maailmaturult tollimaksuvabalt.
Finally, should there be no sugar available at a price corresponding to the world price of sugar, the chemical industry would be entitled to request the grant of a production refund.
Kui suhkrut ei ole saada suhkru maailmaturuhinnale vastava hinna eest, on keemiatööstusel õigus taotleda tootmistoetust.
The provision for those production refunds, although still existing, has since July 2006 not been used.
Ehkki tootmistoetusi saab ikka veel kohaldada, ei ole seda alates 2006. aasta juulist tehtud.
This can be considered as a strong indication that there were sufficient quantities of sugar available at world market prices.
Seda võib pidada selgeks märgiks, et maailmaturuhinna eest oli saadaval piisavas koguses suhkrut.
Moreover, the analysis showed that depending on the raw material split of the Community industry used to manufacture the like product, sugar made up from 6 to 21 % (range is given for confidentiality reasons) of its cost of manufacturing from January until June 2006 and this did not increase during the IP further than the increase of the world market prices for sugar.
Lisaks näitas analüüs, et olenevalt sellest, millist toorainet ühenduse tootmisharu samasuguse toote tootmisel kasutas, moodustas suhkur 2006. aasta jaanuarist kuni juunini samasuguse toote tootmiskuludest 6–21 % (vahemik on esitatud konfidentsiaalsuse tagamiseks) ning see ei suurenenud uurimisperioodil rohkem kui suhkru maailmaturuhinnad.
Thus, the investigation has shown that the reform of the sugar market had no considerable impact on the cost situation of the Community industry.
Seega on uurimine näidanud, et suhkruturu reformil ei olnud ühenduse tootmisharu kuludele märgatavat mõju.
On the basis of the above, it is provisionally concluded that the sugar market reform did not contribute to the material injury suffered by the Community industry.
Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et suhkruturu reform ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele.
Rising energy prices
Energiahinna tõus
Some interested parties claimed that any injury suffered by the Community industry was linked to the rise in costs of energy.
Mõned huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu kantud kahju oli seotud energiakulude suurenemisega.
In this respect it is noted that the production of citric acid is energy intensive where the total weight of energy cost in the production amounts to 16 % (see recital (69) above).
Seoses sellega märgitakse, et sidrunhappe tootmine on energiamahukas, kus energiakulude lõpposatähtsus tootmises on 16 % (vt põhjendust 69 eespool).
The cost of energy has indeed risen relatively moderately throughout the period considered and this was reflected in the cost of production.
Energiakulud on vaatlusaluse perioodi jooksul tõepoolest võrdlemisi mõõdukalt kasvanud ja see kajastus tootmiskuludes.
In any event, it is not the increase in the cost of energy as such that had a negative impact on the financial situation of the Community industry, but the inability to pass on those increased energy costs to the necessary extent to their customers due to the price depression caused by the significant volumes of dumped imports.
Käesoleval juhul ei mõjunud ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale negatiivselt mitte energiakulud ise, vaid see, et ühenduse tootmisharu ei saanud suurenenud energiakulusid dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse mahu tekitatud hinnalanguse tõttu vajalikul määral klientidele üle kanda.
Furthermore, it was alleged that the risen energy prices would also indirectly affect the production of citric acid as the European citric acid industry would compete with the biofuel industry for carbohydrates which is one of the compounds used for the production of citric acid.
Peale selle väideti, et energiahindade tõus mõjutab kaudselt ka sidrunhappe tootmist, sest Euroopa sidrunhappetööstus konkureerib biokütusetööstusega süsivesikute pärast, mis on üks sidrunhappe tootmisel kasutatav ühend.
As the demand for energy is increasing and therefore the demand for biofuels as well, biofuel producers would be in a position to pay more for those carbohydrates (i.e. sugar and its residual molasses, glucose).
Kuna energianõudlus ja sellest tulenevalt ka biokütuste nõudlus kasvab, saavad biokütusetootjad süsivesikute (nt suhkru ja selle jääkprodukti melassi ning glükoosi) eest rohkem maksta.
This would drive the cost for those carbohydrates up for the Community industry.
See tõstaks kõnealuste süsivesikute hinna ühenduse tootmisharu jaoks kõrgeks.
However, as the analysis of the cost of manufacturing of the Community industry has shown, see recitals (69) and (92) above, there has been no increase in the cost of manufacturing for sugar or molasses which was not linked to the general increase of sugar on the world market.
Ühenduse tootmisharu tootmiskulude analüüs näitas siiski (vt põhjendusi 69 ja 92 eespool), et sellist suhkru ja melassi tootmiskulude suurenemist ei ole toimunud, mis poleks olnud seotud suhkruhinna üldise tõusuga maailmaturul.
Therefore, no indirect impact of the biofuel industry to the producers of citric acid could be established.
Seepärast ei olnud võimalik kindlaks teha biokütusetööstuse kaudset mõju sidrunhappetootjatele.
On the basis of the above, it is provisionally concluded that the consequences of the rise in energy costs did not contribute to the material injury suffered from the Community industry.
Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et energiakulude suurenemine ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele.
Price cartel of Community industry
Ühenduse tootmisharu hinnakartell
Some interested parties claimed that the loss of market share for the European producers was self-inflicted because of the citric acid cartel (1991-1995) in which both the complainant and the other European producer, under its former ownership, participated.
Mõned huvitatud isikud väitsid, et Euroopa tootjad olid oma turuosa kaotuses ise süüdi sidrunhappe kartelli (1991–1995) tõttu, milles osalesid nii kaebuse esitaja kui ka teine Euroopa tootja eelmise omaniku alluvuses.
They claim that due to the anti-competitive practices, the sales price was artificially high and allowed the Chinese producers to enter the market.
Need huvitatud isikud väidavad, et müügihind oli konkurentsivastaste tegevuste tõttu kunstlikult kõrge ja võimaldas Hiina tootjatel turule siseneda.
An analysis of statistics shows that the big boost in Chinese citric acid imports occurred between 1998 and 1999 (64 %) and even more between 2002 and 2004 (137 %), several years after the cartel had finished.
Statistika analüüs näitab, et Hiina sidrunhappe import kasvas hüppeliselt 1998.–1999. aastal (64 %) ja veelgi enam 2002.–2004. aastal (137 %), seega mitu aastat pärast kartelli lagunemist.
On the basis of the above, it is provisionally concluded that the consequences of the anti-competitive practices in which the Community industry has taken part did not contribute to the material injury suffered by the Community industry.
Eelöeldu põhjal järeldatakse esialgu, et konkurentsivastased tegevused, milles ühenduse tootmisharu on osalenud, ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele.
Some interested parties have claimed that the devaluation of the USD against the euro has favoured imports of citric acid into the European Community.
Mõned huvitatud isikud on väitnud, et USA dollari odavnemine euro suhtes on soodustanud sidrunhappe importi Euroopa Ühendusse.
Between 2004 and the end of the IP, the USD lost 6,01 % of its value against the euro.
USA dollar odavnes 2004. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahelisel ajavahemikul euro suhtes 6,01 %.
Neither the price development of the Community industry nor the import volumes from the country concerned or from other third countries reflect the rather low devaluation of the USD against the euro.
Ei ühenduse tootmisharu hindade kujunemine ega ka vaatlusalusest riigist või muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ei kajasta USA dollari suhteliselt tagasihoidlikku odavnemist euro suhtes.
Therefore the devaluation of the USD against the euro has to be considered as negligible and cannot be considered as a major cause of the loss of the market share of the Community industry.
Seepärast tuleb USA dollari odavnemist euro suhtes pidada tähtsusetuks ja seda ei saa käsitada ühenduse tootmisharu turuosa kaotuse olulise põhjusena.
Moreover, it is recalled that the investigation has to examine whether the dumped imports (in terms of prices and volumes) have caused material injury to the Community industry or whether such material injury was due to other factors.
Lisaks meenutatakse, et uurimine peab kindlaks tegema, kas ühenduse tootmisharule on olulist kahju tekitanud dumpinguhinnaga import (hinna ja mahtude seisukohast) või muud tegurid.
In this respect, with regard to prices, Article 3(6) of the basic Regulation states that it is necessary to show that the price level of the dumped imports causes injury.
Seoses hindadega on algmääruse artikli 3 lõikes 6 sätestatud, et tuleb tõendada, et dumpinguhinnaga impordi hinnatase tekitab kahju.
It therefore merely refers to a difference between price levels, and there is thus no requirement to analyse the factors affecting the level of those prices.
Seega on tegemist vaid viitega hinnatasemete erinevusele ja puudub nõue analüüsida hindade taset mõjutavaid tegureid.
However, even if the USD/EUR currency fluctuation between 2004 and the IP was taken into account and even assuming that all export sales to the Community were made in USD, there would still be more than 10 % undercutting.
Ent isegi siis, kui võetaks arvesse USA dollari ja euro vahetuskursi kõikumist 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul ja eeldataks, et kogu eksportmüük ühendusse toimus USA dollarites, oleks hindade allalöömine ikkagi üle 10 %.
Consequently, it was provisionally concluded that the appreciation of the euro in respect of the USD was not such as to break the causal link between the injury established and the imports concerned to the Community industry and the claim was, therefore, rejected.
Sellest tulenevalt järeldati esialgu, et euro kallinemine USA dollari suhtes ei kõrvalda põhjuslikku seost kindlakstehtud kahju ja vaatlusaluse impordi vahel, ning seepärast lükati kõnealune väide tagasi.
In conclusion, the above analysis has demonstrated that there was a substantial increase in volume and market share of the imports originating in the country concerned during the period considered, together with a considerable decrease in their sales prices and a high level of price undercutting during the IP.
Kokkuvõttes näitab eelnev analüüs, et asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa kasvasid vaatlusalusel perioodil oluliselt, samal ajal kui kõnealuse imporditud toodangu müügihind langes märgatavalt ning uurimisperioodi ajal löödi hindu suuresti alla.
This increase in market share of the low-priced imports coincided with a decline in the Community industry's market share and a price depression with a drop in profitability.
Odava importtoodangu turuosa kasv langes ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu turuosa vähenemisega ja hinnalangus tasuvuse vähenemisega.
On the other hand, the examination of the other factors which could have injured the Community industry revealed that none of them could have had a significant negative impact.
Teiselt poolt näitas muude võimalike ühenduse tootmisharu kahjustada võinud tegurite uurimine, et ühelgi neist ei saanud olla märkimisväärset negatiivset mõju.
Based on the above analysis which has properly distinguished and separated the effects of all known factors on the situation of the Community industry from the injurious effects of the dumped imports, it is provisionally concluded that the dumped imports originating in the country concerned have caused material injury to the Community industry within the meaning of Article 3(6) of the basic Regulation.
Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu seisundile ja teisalt dumpinguhinnaga ekspordi kahjustav mõju, järeldatakse esialgu, et vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
The Commission examined whether, despite the conclusions on dumping, injury and causation, compelling reasons existed which would lead to the conclusion that it is not in the Community interest to adopt measures in this particular case.
Komisjon uuris, kas hoolimata dumpingu, selle kahjustava mõju ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete võtmine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.
As indicated in recital (11) above, the Community industry is composed of two companies, with production facilities in Austria and Belgium, which employs in the range of 500 to 600 persons directly involved in the production, sales and administration of the like product.
Nagu on näidatud eespool põhjenduses 11, koosneb ühenduse tootmisharu kahest äriühingust, mille tootmisrajatised asuvad Austrias ja Belgias ja kus töötab ligikaudu 500–600 inimest, kes on otseselt kaasatud samasuguse toote tootmisse, müüki ja haldusse.
If measures are imposed, it is expected that the price depression on the Community market will come to an end and that sales prices of the Community industry will start to recover, as a consequence of which the financial situation of the Community industry should improve.
Meetmete kehtestamise korral hinnalangus ühenduse turul eeldatavasti lõpeb ja ühenduse tootmisharu müügihind hakkab taastuma, mille tulemusena peaks paranema ühenduse tootmisharu majanduslik olukord.
On the other hand, should no anti-dumping measures be imposed, it is likely that the negative trend in the development of the Community industry's financial indicators, and notably its profitability, will continue.
Teisest küljest, kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et jätkub ühenduse tootmisharu finantsnäitajate, eelkõige tasuvuse negatiivne suundumus.
The Community industry will then continue to lose market share as it is not able to follow the artificially low market prices set by imports from the PRC.
Ühenduse tootmisharu kaotab sel juhul veelgi oma turuosa, kuna ta ei suuda kaasa minna Hiinast pärit impordi kehtestatud kunstlikult madala turuhinnaga.
Therefore, cuts in production and investments, closure of certain production capacities and job reduction in the Community will be a likely result.
Seepärast on tõenäoliselt tagajärjeks tootmismahu ja investeeringute kärpimine, teatavate tootmisvõimsuste sulgemine ja töökohtade vähenemine ühenduses.
In this respect, it is worth mentioning that since 2004 three producers of citric acid in the Community have closed down.
Sellega seoses tasub märkida, et alates 2004. aastast on tegevuse lõpetanud kolm ühenduse sidrunhappetootjat.
In conclusion, the imposition of anti-dumping measures would allow the Community industry to recover from the effects of injurious dumping found.
Järelikult võimaldaks dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ühenduse tootmisharul taastuda tuvastatud kahjustava dumpingu mõjust.
As described in recital (10) above, four sampled importers sent questionnaire replies and they accounted for around 36 % of the Community imports of the product concerned during the IP.
Nagu on märgitud eespool põhjenduses 10, vastasid küsimustikule neli valimisse kuuluvat importijat, kelle arvele langes uurimisperioodil umbes 36 % vaatlusaluse toote impordist ühendusse.
Therefore, its submitted questionnaire was disregarded.
Seepärast ei võetud tema esitatud vastuseid arvesse.
The three remaining questionnaire replies were verified on the spot.
Kolme ülejäänud importija vastuseid kontrolliti kohapeal.
The overall weight represented by citric acid in the total turnover of these importers' activities was very small.
Sidrunhappe üldine osakaal nende importijate tegevuse kogukäibes oli väga väike.
On an average basis, around 1 % of these importers' activities could be linked to imports of citric acid from the PRC, which is nonetheless considered to be important to complete their product range.
Hiinast pärit sidrunhappe impordiga sai seostada keskmiselt 1 % nende importijate tegevusest, kuid sidrunhape on sellegipoolest nende tootevalikus oluline.
Certain importers purchase the product under investigation not only from the PRC but also from other sources in and outside the Community, including from the Community industry.
Mõned importijad ostavad vaatlusalust toodet peale Hiina ka muudest allikatest nii ühenduses kui ka väljaspool seda, sealhulgas ühenduse tootmisharult.
The average profit margin attained by the sampled importers, on their trading of citric acid, is around 4,4 %.
Valimisse kuuluvate importijate keskmine kasumimarginaal sidrunhappega kauplemisel on ligikaudu 4,4 %.
Importers in the Community are not in favour of the imposition of measures.
Ühenduse importijad ei poolda meetmete kehtestamist.
The cooperating importers argued that the imposition of measures would seriously harm their operations, as they would not be able to pass on the price increase to users.
Koostööd tegevad importijad väitsid, et meetmete kehtestamine kahjustaks tõsiselt nende tegevust, sest nad ei saaks kanda hinnatõusu üle kasutajatele.
In this respect, the imposition of an anti-dumping duty on imports from the PRC, will most likely lead to an upwards correction of market prices.
Sellega seoses on kõige tõenäolisem, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine Hiinast pärit impordile toob kaasa turuhindade korrektsiooni ülespoole.
The effect of the duties would in all likelihood be diluted in the importers overall result as citric acid only represents a fraction of their total turnover.
Tollimaksude mõju importijate üldistele tulemustele oleks tõenäoliselt väheoluline, sest sidrunhape moodustab nende kogukäibest vaid väikese osa.