natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the interests of clarity, simplification and administrative efficiency it is therefore appropriate that those five acts be replaced by a single Directive and, where appropriate, by implementing measures.
Selguse, lihtsustamise ja haldussuutlikkuse huvides on seetõttu asjakohane asendada need viis õigusakti ühe direktiiviga ning vajaduse korral rakendusmeetmetega.
Once sufficient experience has been gained in relation to the implementation of Directive 2004/107/EC of the European Parliament and of the Council of 15 December 2004 relating to arsenic, cadmium, mercury, nickel and polycyclic aromatic hydrocarbons in ambient air [10] consideration may be given to the possibility of merging its provisions with those of this Directive.
Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/107/EÜ (arseeni, kaadmiumi, elavhõbeda, nikli ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse kohta välisõhus) [10] rakendamisel on saadud juba piisavalt kogemusi, siis võib kaaluda nimetatud direktiivi sätete ühendamist käesoleva direktiivi sätetega.
A common approach to the assessment of ambient air quality should be followed according to common assessment criteria.
Välisõhu kvaliteedi hindamisel tuleks järgida ühist lähenemisviisi vastavalt ühistele hindamiskriteeriumidele.
When assessing ambient air quality, account should be taken of the size of populations and ecosystems exposed to air pollution.
Välisõhu kvaliteedi hindamisel tuleks arvesse võtta õhusaastega kokku puutuva elanikkonna ja ökosüsteemide suurust.
It is therefore appropriate to classify the territory of each Member State into zones or agglomerations reflecting the population density.
Seetõttu oleks asjakohane jagada liikmesriikide territooriumid rahvastikutihedust kajastades piirkondadeks või linnastuteks.
Where possible modelling techniques should be applied to enable point data to be interpreted in terms of geographical distribution of concentration.
Võimaluse korral tuleks kasutada modelleerimismeetodeid, et võimaldada proovivõtukohtade andmeid tõlgendada geograafilise kontsentratsioonijaotuse abil.
This could serve as a basis for calculating the collective exposure of the population living in the area.
See võiks olla vastava piirkonna elanikkonna kollektiivse kokkupuute taseme arvutamise alus.
In order to ensure that the information collected on air pollution is sufficiently representative and comparable across the Community, it is important that standardised measurement techniques and common criteria for the number and location of measuring stations are used for the assessment of ambient air quality.
Et tagada õhusaaste kohta kogutud teabe esinduslikkus ja võrreldavus kogu ühenduses, on oluline kasutada välisõhu kvaliteedi hindamisel standardseid mõõtmismeetodeid ning ühiseid kriteeriume mõõtejaamade paiknemise ja arvu kohta.
Techniques other than measurements can be used to assess ambient air quality and it is therefore necessary to define criteria for the use and required accuracy of such techniques.
Välisõhu kvaliteedi hindamiseks võib peale mõõtmise kasutada ka muid meetodeid, seetõttu on vaja määratleda selliste meetodite kasutamise ja nõutava mõõtmistäpsuse kriteeriumid.
Detailed measurements of fine particulate matter at rural background locations should be made in order to understand better the impacts of this pollutant and to develop appropriate policies.
Maapiirkondade taustapiirkondades tuleks teha täpseid tahkete peenosakeste mõõtmisi, et paremini mõista selle saasteaine mõju ja välja kujundada asjakohased tegevuspõhimõtted.
Such measurements should be made in a manner consistent with those of the cooperative programme for monitoring and evaluation of the long range transmission of air pollutants in Europe (EMEP) set up under the 1979 Convention on Long-range Transboundary Air Pollution approved by Council Decision 81/462/EEC of 11 June 1981 [11].
Sellised mõõtmised peavad olema tehtud kooskõlas õhusaasteainete kauglevi järelevalve ja hindamise Euroopa koostööprogrammi (EMEP) nõuetega vastavalt 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioonile, mis on kinnitatud nõukogu 11. juuni 1981. aasta otsusega 81/462/EMÜ [11].
Air quality status should be maintained where it is already good, or improved.
Õhukvaliteedi seisund tuleb säilitada kohtades, kus see on juba hea, või seda parendada.
Where the objectives for ambient air quality laid down in this Directive are not met, Member States should take action in order to comply with the limit values and critical levels, and where possible, to attain the target values and long-term objectives.
Kui käesolevas direktiivis sätestatud välisõhu kvaliteedi eesmärke ei järgita, peaksid liikmesriigid võtma meetmeid piirtasemest ja kriitilisest tasemest kinnipidamiseks, võimaluse korral sihtväärtuse ning pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks.
The risk posed by air pollution to vegetation and natural ecosystems is most important in places away from urban areas.
Õhusaaste poolt taimkattele ja looduslikele ökosüsteemidele avaldatavad riskid on kõige suuremad väljaspool linnapiirkondi.
The assessment of such risks and the compliance with critical levels for the protection of vegetation should therefore focus on places away from built-up areas.
Selliste riskide hindamisel ning kriitiliste tasemete vastavuse järgimisel tuleb seepärast keskenduda väljaspool asulaid asuvatele kohtadele.
Fine particulate matter (PM2,5) is responsible for significant negative impacts on human health.
Tahked peenosakesed (PM2,5) avaldavad inimeste tervisele olulist negatiivset mõju.
Further, there is as yet no identifiable threshold below which PM2,5 would not pose a risk.
Siiski ei ole veel kindlaks määratud piiri, millest allpool PM2,5-osakesed inimeste tervisele ohtu ei kujuta.
As such, this pollutant should not be regulated in the same way as other air pollutants.
Seetõttu ei tohiks nimetatud saasteainet reguleerida samal viisil kui teisi õhusaasteaineid.
The approach should aim at a general reduction of concentrations in the urban background to ensure that large sections of the population benefit from improved air quality.
Kõnealuse lähenemisviisi eesmärk peaks olema saasteainete sisalduse üldine vähendamine linnapiirkondade taustkontsentratsiooni alal, et tagada paranenud õhukvaliteet suurele osale elanikkonnast.
However, to ensure a minimum degree of health protection everywhere, that approach should be combined with a limit value, which is to be preceded in a first stage by a target value.
Siiski tuleks kõnealust lähenemisviisi kombineerida piirtasemega, millele esimesel etapil peab eelnema sihtväärtus, et tagada kõikjal tervisekaitse miinimumtase.
The existing target values and long-term objectives of ensuring effective protection against harmful effects on human health and vegetation and ecosystems from exposure to ozone should remain unchanged.
Olemasolevad sihtväärtused ja pikaajalised eesmärgid — tagada inimeste tervisele, taimestikule ja ökosüsteemidele tõhus kaitse osooniga kokkupuutumisest tuleneva kahjuliku mõju vastu — peaksid jääma muutumatuks.
An alert threshold and an information threshold for ozone should be set for the protection of the general population and sensitive sections, respectively, from brief exposures to elevated ozone concentrations.
Elanikkonna ning selle tundlike rühmade tervise kaitseks tuleks kindlaks määrata osooni häire- ja teavitamistase lühiajalise kokkupuute korral kõrgendatud osoonisisaldusega.
Those thresholds should trigger the dissemination of information to the public on the risks of exposure and the implementation, if appropriate, of short-term measures to reduce ozone levels where the alert threshold is exceeded.
Nimetatud tasemed peaksid andma tõuke üldsuse laialdaseks teavitamiseks saastega kokkupuute ohtudest ning vajaduse korral asjakohaste lühiajaliste meetmete võtmiseks, et vähendada osoonisisaldust piirkondades, kus häiretase on ületatud.
Ozone is a transboundary pollutant formed in the atmosphere from the emission of primary pollutants addressed by Directive 2001/81/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2001 on national emission ceilings for certain atmospheric pollutants [12].
Osoon on piiriülene saasteaine, mis moodustub atmosfääris esmaste saasteainete heitmetest, mida käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivis 2001/81/EÜ teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta [12].
Progress towards the air quality targets and long term objectives for ozone set in this Directive should be determined by the targets and emission ceilings provided for in Directive 2001/81/EC and, if appropriate, by implementing air quality plans as provided for in this Directive.
Õhu kvaliteedi lühi- ja pikaajaliste eesmärkide saavutamisel seoses osooniga tuleks edu määratleda direktiivis 2001/81/EÜ sätestatud eesmärkide ning heitkoguste ülemmäärade kaudu ning vajaduse korral käesolevas direktiivis sätestatud õhukvaliteedi kavade rakendamisega.
Fixed measurements should be mandatory in zones and agglomerations where the long-term objectives for ozone or the assessment thresholds for other pollutants are exceeded.
Statsionaarsed mõõtmised peaksid olema kohustuslikud piirkondades ja linnastutes, kus osooni pikaajalised eesmärgid või teiste saasteainete tasemete hindamispiirid on ületatud.
Information from fixed measurements may be supplemented by modelling techniques and/or indicative measurements to enable point data to be interpreted in terms of geographical distribution of concentrations.
Statsionaarsete mõõtmiste teel saadud teavet võib täiendada modelleerimismeetodite ja/või indikaatormõõtmistega, et võimaldada proovivõtukohtade andmeid tõlgendada geograafiliste kontsentratsioonijaotuste abil.
The use of supplementary techniques of assessment should also allow for reduction of the required minimum number of fixed sampling points.
Täiendavate hindamistehnikate kasutamine peaks samuti võimaldama statsionaarsete proovivõtukohtade miinimumarvu vähendada.
Contributions from natural sources can be assessed but cannot be controlled.
Looduslikest allikatest pärit saasteaineid saab hinnata, kuid mitte kontrollida.
Therefore, where natural contributions to pollutants in ambient air can be determined with sufficient certainty, and where exceedances are due in whole or in part to these natural contributions, these may, under the conditions laid down in this Directive, be subtracted when assessing compliance with air quality limit values.
Seetõttu juhul, kui looduslikest allikatest pärit saasteainete osa välisõhus on võimalik määrata piisava kindlusega ja kui ületamine on täielikult või osaliselt tingitud sellistest saasteainetest, võidakse kõnealused saasteained käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel õhukvaliteedi piirtasemete vastavuse hindamisel maha arvata.
Contributions to exceedances of particulate matter PM10 limit values attributable to winter-sanding or -salting of roads may also be subtracted when assessing compliance with air quality limit values provided that reasonable measures have been taken to lower concentrations.
Tahke osakese PM10 piirtaseme ületamised, mis on põhjustatud talvisest teede liivatamisest või soolatamisest, võib samuti õhukvaliteedi piirtasemele vastavuse hindamisel maha arvata, kui on võetud põhjendatud meetmeid kontsentratsiooni vähendamiseks.
For zones and agglomerations where conditions are particularly difficult, it should be possible to postpone the deadline for compliance with the air quality limit values in cases where, notwithstanding the implementation of appropriate pollution abatement measures, acute compliance problems exist in specific zones and agglomerations.
Eriti raskete tingimustega piirkondade ja linnastute osas peaks olema võimalik pikendada tähtaega, mille jooksul tuleb saavutada õhukvaliteedi piirtasemete vastavus, kui konkreetsetes piirkondades ja linnastutes esineb vaatamata asjakohaste reostustõrjemeetmete rakendamisele vastavuse saavutamisel teravaid probleeme.
Any postponement for a given zone or agglomeration should be accompanied by a comprehensive plan to be assessed by the Commission to ensure compliance by the revised deadline.
Teatavale piirkonnale või linnastule antud ajapikendusega peab kaasnema põhjalik komisjoni hinnang, et tagada vastavuse saavutamine kõnealuse pikendatud tähtaja jooksul.
The availability of necessary Community measures reflecting the chosen ambition level in the Thematic Strategy on air pollution to reduce emissions at source will be important for an effective emission reduction by the timeframe established in this Directive for compliance with the limit values and should be taken into account when assessing requests to postpone deadlines for compliance.
On oluline, et oleksid olemas vajalikud ühenduse meetmed, mis peegeldavad õhusaastet käsitleva temaatilise strateegia ambitsioonikaid eesmärke heite vähendamiseks selle tekkekohas, et vähendada tõhusalt heidet vastavalt käesolevas direktiivis piirtasemete saavutamisele seatud tähtajale ning neid meetmeid tuleks arvesse võtta, kui hinnatakse taotlusi vastavuse saavutamise tähtaja pikendamiseks.
The necessary Community measures to reduce emissions at source, in particular measures to improve the effectiveness of Community legislation on industrial emissions, to limit the exhaust emissions of engines installed in heavy duty vehicles, to further reduce the Member States’ permitted national emissions of key pollutants and the emissions associated with refuelling of petrol cars at service stations, and to address the sulphur content of fuels including marine fuels should be duly examined as a priority by all institutions involved.
Kõik asjaomased institutsioonid peaksid eelisjärjekorras nõuetekohaselt kontrollima vajalikke ühenduse meetmeid heite vähendamiseks selle tekkekohas, eelkõige meetmeid, mille eesmärk on suurendada tööstusheidet käsitlevate ühenduse õigusaktide tõhususust, piirata raskeveokitesse paigaldatud mootorite heitgaase, vähendada täiendavalt liikmesriikide peamiste saasteainete siseriiklikku lubatud heidet ja heidet, mis on seotud bensiiniautode tankimisega teenindusjaamades, ja koondada tähelepanu kütuste, sealhulgas ka laevakütuste väävlisisaldusele.
Air quality plans should be developed for zones and agglomerations within which concentrations of pollutants in ambient air exceed the relevant air quality target values or limit values, plus any temporary margins of tolerance, where applicable.
Piirkondadele ja linnastutele, kus saasteainete sisaldus välisõhus ületab asjakohaseid õhukvaliteedi sihtväärtusi või piirtasemeid ja, kui see on kohaldatav, mõnda ajutiselt kohaldatud ülemmäära, tuleks välja töötada õhukvaliteedi kavad.
Air pollutants are emitted from many different sources and activities.
Õhusaasteaineid tekitavad paljud erinevad allikad ja tegevused.
To ensure coherence between different policies, such air quality plans should where feasible be consistent, and integrated with plans and programmes prepared pursuant to Directive 2001/80/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2001 on the limitation of emissions of certain pollutants into the air from large combustion plants [13], Directive 2001/81/EC, and Directive 2002/49/EC of the European Parliament and of the Council of 25 June 2002 relating to the assessment and management of environmental noise [14].
Et tagada erinevate poliitikasuundade ühtsus, peaksid sellised õhukvaliteedi kavad olema, kui see on võimalik, järjepidevad ning ühitatud kavade ja programmidega, mis on ette valmistatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivile 2001/80/EÜ teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta, [13] direktiivile 2001/81/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiivile 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega [14].
Full account will also be taken of the ambient air quality objectives provided for in this Directive, where permits are granted for industrial activities pursuant to Directive 2008/1/EC of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 concerning integrated pollution prevention and control [15].
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivile 2008/1/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) [15] tööstustegevuseks lube väljastades võetakse täies mahus arvesse ka käesolevas direktiivis sätestatud välisõhu kvaliteediga seotud eesmärke.
Action plans should be drawn up indicating the measures to be taken in the short term where there is a risk of an exceedance of one or more alert thresholds in order to reduce that risk and to limit its duration.
Tuleks koostada tegevuskavad, näidates ära meetmed, mis tuleb võtta lühikese aja jooksul, kui täheldatakse ühe või enama häiretaseme ületamise ohtu, et vähendada sellist ohtu ja lühendada selle kestust.
When the risk applies to one or more limit values or target values, Member States may, where appropriate, draw up such short-term action plans.
Juhul kui oht esineb ühe või enama piirtaseme või sihtväärtuse puhul, võivad liikmesriigid vajaduse korral koostada sellised lühiajalised tegevuskavad.
In respect of ozone, such short-term action plans should take into account the provisions of Commission Decision 2004/279/EC of 19 March 2004 concerning guidance for implementation of Directive 2002/3/EC of the European Parliament and of the Council relating to ozone in ambient air [16].
Osooni osas tuleks sellistes lühiajalistes tegevuskavades arvesse võtta komisjoni 19. märtsi 2004. aasta otsust 2004/279/EÜ, mis käsitleb juhendit, kuidas rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/3/EÜ välisõhu osoonisisalduse kohta [16].
Member States should consult with one another if, following significant pollution originating in another Member State, the level of a pollutant exceeds, or is likely to exceed, the relevant air quality objectives plus the margin of tolerance where applicable or, as the case may be, the alert threshold.
Liikmesriigid peaksid üksteisega konsulteerima, kui mõne saasteaine tase ületab või tõenäoliselt ületab pärast teises liikmesriigis aset leidnud suuremat saastet asjakohaseid õhukvaliteedi eesmärke ja, kui see on kohaldatav, ületamismäära või, olenevalt olukorrast, häiretaset.
The transboundary nature of specific pollutants, such as ozone and particulate matter, may require coordination between neighbouring Member States in drawing up and implementing air quality plans and short-term action plans and in informing the public.
Teatavate saasteainete, nagu osooni ja tahkete osakeste piiriülese laadi tõttu võib vaja minna naaberliikmesriikide kooskõlastatud tegevust õhukvaliteedi kavade ja lühiajaliste tegevuskavade koostamisel ja rakendamisel ning avalikkuse teavitamisel.
Where appropriate, Member States should pursue cooperation with third countries, with particular emphasis on the early involvement of candidate countries.
Liikmesriigid peaksid vajaduse korral tegema koostööd kolmandate riikidega, kusjuures erilist rõhku tuleks panna kandidaatriikide varasele osalemisele.
It is necessary for the Member States and the Commission to collect, exchange and disseminate air quality information in order to understand better the impacts of air pollution and develop appropriate policies.
Liikmesriikidel ja komisjonil tuleb koguda, vahetada ja levitada teavet õhukvaliteedi kohta, et paremini mõista õhusaaste mõju ja kujundada asjakohast poliitikat.
Up-to-date information on concentrations of all regulated pollutants in ambient air should also be readily available to the public.
Ajakohastatud teave kõikide reguleeritavate saasteainete kohta välisõhus peaks olema avalikkusele kergelt kättesaadav.
In order to facilitate the handling and comparison of air quality information, data should be made available to the Commission in a standardised form.
Õhukvaliteeti käsitleva teabe paremaks käsitlemiseks ja võrdlemiseks tuleks andmed komisjonile edastada ühtses vormis.
It is necessary to adapt procedures for data provision, assessment and reporting of air quality to enable electronic means and the Internet to be used as the main tools to make information available, and so that such procedures are compatible with Directive 2007/2/EC of the European Parliament and the Council of 14 March 2007 establishing an infrastructure for spatial information in the European Community (INSPIRE) [17].
Õhukvaliteedi andmete esitamise, hindamise ja aruandmise korda tuleb kohandada nõnda, et peamise vahendina teabe kättesaadavaks tegemisel oleks võimalik kasutada elektroonilisi sidevahendeid ja Internetti ning et need protseduurid vastaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivile 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) [17].
It is appropriate to provide for the possibility of adapting the criteria and techniques used for the assessment of the ambient air quality to scientific and technical progress and adapting thereto the information to be provided.
On asjakohane ette näha võimalus kohandada välisõhu kvaliteedi hindamiseks kasutatavaid kriteeriume ja meetodeid vastavalt teaduse ja tehnika arengule ja esitatavale teabele.
Since the objectives of this Directive cannot be sufficiently achieved by the Member States by reason of the transboundary nature of air pollutants and can therefore be better achieved at Community level, the Community may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty.
Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei saa liikmesriigid üksi täiel määral saavutada ning õhusaasteainete piiriülese laadi tõttu on need paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele.
In accordance with the principle of proportionality, as set out in that Article, this Directive does not go beyond what is necessary in order to achieve those objectives.
Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale kui nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalik.
Member States should lay down rules on penalties applicable to infringements of the provisions of this Directive and ensure that they are implemented.
Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva direktiivi sätete rikkumise korral kohaldatavate sanktsioonide kohta ning tagama nende eeskirjade täitmise.
The penalties should be effective, proportionate and dissuasive.
Need sanktsioonid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Certain provisions of the acts repealed by this Directive should remain in force in order to ensure the continuance of existing air quality limits for nitrogen dioxide until they are replaced from 1 January 2010, the continuance of air quality reporting provisions until new implementing measures are adopted, and the continuance of obligations relating to the preliminary assessments of air quality required under Directive 2004/107/EC.
Käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud õigusaktide teatud sätted peaksid jääma jõusse, et tagada lämmastikdioksiidi suhtes kehtivate õhu kvaliteedi piirtasemete jätkuv kehtimine, kuni need asendatakse alates 1. jaanuarist 2010, samuti õhukvaliteedi aruandlust kajastavate sätete kehtimine, kuni on vastu võetud uued rakendusmeetmed, ja jätkuv kohustus õhukvaliteedi esialgseks hindamiseks vastavalt direktiivile 2004/107/EÜ.
The obligation to transpose this Directive into national law should be confined to those provisions which represent a substantive change as compared with the earlier Directives.
Käesoleva direktiivi siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma vaid nende sätetega, mille sisu on varasemate direktiividega võrreldes oluliselt muutunud.