natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the case at hand, however, the monies come from the general public via a parafiscal charge which transits through a public body before being channelled to the final beneficiaries.
Käesoleval juhul aga tuleb raha üldsuselt maksutaolise lõivu kogumise teel, mis liigub enne lõppsaajateni jõudmist läbi avalik-õigusliku asutuse.
This is therefore a classic case of involvement of State resources.
Seega on tegemist klassikalise riigi vahendite kaasamise juhtumiga.
In the light of the above, therefore, the parafiscal levy used to finance the Terni tariff constitutes State resources.
Eespool esitatud asjaolusid arvesse võttes on Terni tariifi rahastamiseks kasutatud maksutaolise lõivu puhul tegemist riigi vahenditega.
The criterion of imputability to the State [25] is also fulfilled, since the legal basis for the Terni tariff is laid down in national legislation, in conjunction with the Delibere of the AEEG which is a public body.
Samuti on täidetud riigiga seostatavuse kriteerium, [25] kuna Terni tariifi õiguslik alus on sätestatud siseriiklikus õiguses koostoimes avalik-õigusliku asutuse, AEEG Deliberaga.
Impact on trade and distortion of competition
Mõju kaubandusele ja konkurentsi kahjustamine
As regards the last criteria of Article 87(1) — impact on trade between Member States and distortion of competition — the Commission can dismiss the arguments put forward by the Terni companies in paragraph (46) on the basis of the considerations developed in points (109) to (116).
Seoses artikli 87 lõike 1 viimase kriteeriumiga – mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja konkurentsi kahjustamine – võib komisjon põhjenduses 46 esitatud Terni äriühingute väited põhjendustes 109–116 esitatud kaalutlustel kõrvale jätta.
The beneficiaries' main substantive argument is that the plants which benefit from the tariff are not active in intra-community trade as they sell most of their products on the domestic market.
Kasusaajate peamine sisuline väide on see, et tariifist kasusaavad tehased ei tegutse ühendusesiseses kaubavahetuses, kuna müüvad enamiku oma toodetest koduturul.
It should be noted, in this respect, that the analysis cannot be limited to the plants located in the Terni area.
Sellega seoses tuleb märkida, et analüüsimisel ei saa piirduda Terni piirkonnas paiknevate tehastega.
The beneficiaries are part of international groups active in various sectors of the economy [26], and operating aid granted to one branch or plant can be used to cross-subsidize other branches of the group in sectors open to intra-community trade, and in fact, this circumstance alone could warrant the conclusion that the tariff has an impact on trade between Member States.
Kasusaajad kuuluvad eri majandusharudes tegutsevatesse rahvusvahelistesse kontsernidesse [26] ning ühele üksusele või tehasele antud tegevusabiga on võimalik ristsubsideerida kontserni teisi, ühendusesisesele kaubandusele avatud sektorites tegutsevaid üksusi. Tegelikult piisaks ainult sellest asjaolust järeldamaks, et tariif mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust.
Besides, even if it was demonstrated that most or all of the companies' production was sold on the Italian domestic market, quod non, this would be irrelevant for the purpose of establishing the impact on intra-community trade of the measure.
Isegi kui tõendatakse, et kõigi äriühingute toodang müüakse suuremalt jaolt või täielikult Itaalia koduturul, ei oleks see, quod non, meetme poolt ühendusesisesele kaubandusele avaldatava mõju kindlakstegemisel oluline.
The Court has ruled that ‘aid to an undertaking may be such as to affect trade between the Member States and distort competition where that undertaking competes with products coming from other Member States even if it does not itself export its products (…).
Kohus on otsustanud, et „juhul kui ettevõtja konkureerib teistest liikmesriikidest pärit toodetega, olemata ise oma toodete eksportija, võib ettevõtjale antav abi kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi (...). Kui liikmesriik annab ettevõtjale toetust, võib sisetoodang jääda samaks või suureneda, samal ajal kui teistes liikmesriikides tegutsevate ettevõtjate võimalused eksportida oma toodangut selle liikmesriigi turule vähenevad”.
Therefore, the Commission has examined whether, in general terms, there is intra-community trade in the sectors concerned.
Seetõttu uuris komisjon, kas asjaomastes majandusharudes üldiselt esineb ühendusesisest kaubandust.
As regards cement-producer Cementir, the Commission has extensively analysed the cement market and its various segments, most notably in its 1994 Cement Decision [28].
Mis puutub tsemenditootjasse Cementir, siis komisjon on tsemenditurgu ja selle erinevaid osi põhjalikult analüüsinud, eelkõige oma 1994. aasta tsementi käsitlevas otsuses [28].
Cement is a heavy product having a low value in relation to its weight, so that the cost of transport may make it uneconomical to transport over long distances.
Tsement on raske toode, millel on oma kaaluga võrreldes väike väärtus, nii et transpordikulud võivad muuta kõnealuse toote transpordi pikkade vahemaade taha majanduslikult ebaotstarbekaks.
The Commission found, however, that this constraint did not impede intracommunity trade.
Komisjon leidis siiski, et see piirang ei takista ühendusesisest kaubandust.
Cement products are de facto traded between Member States, and the conclusion in the past of unlawful agreements and concerted practices between cement producers (sanctioned in the above Decision) in order to protect their home markets is further evidence that there is effective competition at the EU level.
Tegelikult kauplevad liikmesriigid omavahel tsemenditoodetega ning minevikus tehtud järeldus tsemenditootjatevaheliste ebaseaduslike kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse kohta (mida peeti eelnimetatud otsuses karistatavaks) oma koduturgude kaitseks tõendab veelgi tõhusa konkurentsi olemasolu ELi tasandil.
As regards Nuova Terni Industrie Chimiche, it suffices to say that, in the very merger decision whereby the Commission authorized the takeover by Norsk Hydro of Nuova Terni Industrie Chimiche [29], the Commission found that, for the products manufactured by the Terni chemical branch, there was intra-community trade and the geographical market was at least EEA-wide.
Nuova Terni Industrie Chimiche’i puhul piisab sellest, kui öelda, et juba ühinemisotsuses endas, millega komisjon kiitis heaks Nuova Terni Industrie Chimiche’i ülevõtmise Norsk Hydro poolt, [29] leidis komisjon, et Terni kemikaalidega tegeleva üksuse toodetega kaubeldi ühendusesiseselt ja et nende geograafiline turg hõlmas vähemalt kogu EMPd.
Concerning ThyssenKrupp, the Commission notes that the steel market is a global, highly competitive market.
ThyssenKruppi kohta märgib komisjon, et teraseturg on ülemaailmne väga konkurentsitihe turg. Komisjon on juba oma varasemates otsustes järeldanud, et turuosad, milles ThyssenKrupp tegutseb, hõlmavad vähemalt ELi.
Therefore, the conclusion must be drawn that the preferential electricity tariff granted to the three Terni companies is liable to improve their competitive position vis-à-vis competing undertakings in intra-community trade.
Seetõttu tuleb järeldada, et kolmele Terni äriühingule võimaldatav elektri soodustariif parandab ühendusesiseses kaubanduses nende konkurentsivõimet võrreldes konkureerivate ettevõtjatega.
It is settled case-law [31] that in such circumstances intra-community trade should be considered affected and competition distorted.
Väljakujunenud kohtupraktika [31] kohaselt tuleb sel juhul pidada ühendusesisest turgu mõjutatuks ja konkurentsi kahjustatuks.
Conclusions on the presence of aid
Järeldused abi olemasolu kohta
In the light of the above, the Commission has come to the conclusion that the preferential tariff granted to the Terni companies as of 1 January 2005 constitutes State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty and can only be authorized if it can benefit from one of the derogations laid down in the Treaty.
Eespool esitatud asjaolusid arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et Terni äriühingutele alates 1. jaanuarist 2005 võimaldatud soodustariif kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning seda võib lubada ainult juhul, kui selle puhul on võimalik kasutada mõnda asutamislepingus kehtestatud erandit.
Qualification of the measure as new aid and lawfulness of the aid
Meetme kvalifitseerimine uueks abiks ja abi seaduslikkus
The measure cannot be considered existing aid for the reasons explained in points (119) to (133).
Põhjendustes 119–132 esitatud põhjustel ei saa meedet lugeda olemasolevaks abiks.
The original provision of Law 9/1991 which is considered to be covered by a State aid authorisation was modified in 2005 by Article 11(11) of Law 80/2005.
Seaduse nr 9/1991 algset sätet, mille puhul on leitud, et riigiabi andmine on lubatud, muudeti 2005. aastal seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikega 11.
It should be noted that the substance of the implicitly approved tariff and that of the tariff introduced by Law 80/2005 are only apparently similar.
Tuleb märkida, et täielikult heaks kiidetud tariifi sisu ja seadusega nr 80/2005 kehtestatud tariifi sisu on ainult näiliselt sarnased.
Law 80/2005 laid down that Terni should continue benefiting from a preferential tariff until 2010.
Seadusega nr 80/2005 kehtestati, et Terni peaks saama soodustariifist kasu kuni 2010. aastani.
Even if the second extension had been a mere prolongation in time of the previous measure, it would have constituted new aid.
Isegi kui teistkordne pikendamine oleks olnud üksnes eelmise meetme kohaldamisaja pikendamine, oleks see tähendanud uut abi. Väljakujunenud kohtupraktika järgi tuleb olemasoleva abi kestuse muutmist käsitada uue abina.
A more detailed analysis shows, however, that the differences between the two measures are much more substantive.
Üksikasjalikum analüüs näitab siiski, et kahe meetme vahelised erinevused on palju sisulisemad.
Before the entry into force of Law 80/2005, the Terni price (and its annual update) was still based on the original parallelism in treatment with self-producers.
Enne seaduse nr 80/2005 jõustumist põhines Terni hind (ja selle igal aastal ajakohastatud hind) veel algsel isetootjate võrdsel kohtlemisel.
The level of aid is also raised due to the increase in the quantities supplied at the preferential price.
Abisummad on kasvanud ka soodushinnaga tarnitavate koguste suurenemise tõttu.
The degressivity element is eliminated altogether.
Kahanemine on täielikult kõrvaldatud.
It should be underlined, in this context, that even if the aid level had remained unchanged, the same conclusion would necessarily have to be drawn, if the the Opinion of Advocate General Fennelly in Case Italy and Sardegna Lines v. Commission [33] is to be followed.
Käesoleval juhul tuleb rõhutada, et isegi kui abisummade suurus oleks jäänud samaks, tulnuks kindlasti teha sama järeldus, kui järgida kohtujurist Fennelly arvamust kohtuasjas Itaalia ja Sardegna Lines vs. komisjon.
In assessing what constitutes a substantive change to a scheme, Advocate General Fennelly stated that ‘the introduction of a wholly new method of providing effectively the same level of aid constituted a significant amendment of the original regime’.
Hinnates seda, milles seisneb kava oluline muutmine, ütles kohtujurist Fennelly, et „täiesti uue meetodi kehtestamine, mis andis faktiliselt sama abisumma, kujutas endast algse korra olulist muutust”.
The Commission also notes that, in the light the different mechanisms governing the tariff, it would be impossible to distinguish, in the new measure implemented in 2005, a part which, until 2007, would continue to be existing aid, and an alteration liable to be classified as new aid [34].
Komisjon märgib samuti, et arvestades erinevaid tariifi reguleerivaid mehhanisme oleks võimatu eristada 2005. aastal rakendatud uues meetmes seda osa, mis oleks kuni 2007. aastani jätkuvalt olemasolev abi ning muutust, mida saaks klassifitseerida uueks abiks. [34]
Therefore, the Commission considers that the measure referred to as ‘second extension’ is in fact a fully new aid scheme in that it is substantially altered compared to that covered by the 1991 Decision.
Seetõttu leiab komisjon, et teistkordseks pikendamiseks nimetatud meede on tegelikult täielikult uus abikava selles mõttes, et seda on võrreldes 1991. aasta otsuses käsitletuga oluliselt muudetud.
In the light of the above, the measure must be considered new aid as from 1 January 2005, which is the date when Law 80/2005 made the extension of the tariff applicable [35].
Eelöeldut arvestades tuleb alates 1. jaanuarist 2005, mil tariifi kohaldamisaega pikendati seadusega nr 80/2005, meedet käsitleda uue abina. [35]
The allegation, made in paragraphs (48) and (60), that the measure should be deemed authorized pursuant to Article 4, paragraph 5 of Regulation N 659/1999 because the Commission had been informed of it and failed to take a decision within the procedural time-limits ) is manifestly unfounded.
Põhjendustes 48–60 esitatud väide, mille kohaselt tuleks meedet lugeda heakskiidetuks vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 4 lõikele 5, kuna komisjoni oli sellest teavitatud ja ta ei olnud menetlustähtaja jooksul otsust teinud, on ilmselgelt põhjendamatu.
There is a substantial difference between notifying a measure pursuant to Article 88(3), on the one hand, and simply informing the Commission of the existence of a measure, on the other.
On oluline vahe, kas teatada meetmest artikli 88 lõike 3 kohaselt või anda lihtsalt komisjonile teada meetme olemasolust.
In Breda Fucine Meridionali [36], the Court of First Instance has notably ruled that the transmission of documents which are not addressed to the Secretary General and do not contain an explicit reference to Article 93, paragraph 3 of the EC Treaty cannot not be considered as a valid notification.
Breda Fucine Meridionali [36] kohtuasjas on Esimese Astme Kohus otsustanud, et peasekretärile mitteadresseeritud ja EÜ asutamislepingu artikli 93 lõikele 3 mitteviitavate dokumentide edastamist ei saa pidada kehtivaks teatamiseks.
Only measures which are duly notified pursuant to Article 88(3) and are not implemented before a Commission Decision can benefit from the procedural time limits set out in Regulation 659/99.
Vaid artikli 88 lõike 3 kohaselt teatatud ja enne komisjoni otsust rakendamata meetmete puhul võib kasutada määruses nr 659/99 kehtestatud menetlustähtaegu.
In the case as issue, it is undisputed that Article 11(11) of Law 80/2005 was not notified.
Käesoleval juhul on ilmselge, et seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikest 11 ei teatatud.
Besides, according to Article 4, paragraph 6 of Regulation 659/99, where the Commission fails to take a decision within the two months' procedural time limits, the aid is deemed to have been authorized provided the Member State gives prior notice of its intention to implement the measure, and unless the Commission takes a decision within a period of 15 working days following receipt of the notice.
Lisaks loetakse vastavalt määruse nr 659/99 artikli 4 lõikele 6 abi heakskiidetuks juhul, kui komisjon ei tee kahekuulise menetlustähtaja jooksul otsust, kui liikmesriik on eelnevalt teatanud oma kavatsusest meedet rakendada, ning kui komisjon ei ole teatise kättesaamisele järgneva 15 tööpäeva jooksul otsust teinud.
In the case at hand, no prior notice was given by Italy.
Käesoleval juhul Itaalia eelteadet ei saatnud.
Therefore, even if the Terni’s companies allegation was substantiated, which is not the case, as explained in paragraphs (129) and (130) above, Article 4, paragraph 6 of Regulation 659/99 would not be applicable.
Isegi kui Terni äriühingute väide oleks põhjendatud, mida see kahjuks põhjendustes 129 ja 130 esitatud selgituste kohaselt ei ole, ei oleks määruse nr 659/99 artikli 4 lõige 6 kohaldatav.
Since Italy failed to notify Article 11(11) of Law 80/2005, the aid is unlawful.
Kuna Itaalia seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikest 11 ei teatanud, on abi ebaseaduslik.
The first extension
Esimene pikendamine
Even though this procedure concerns only the second extension of the tariff, the Commission deems it appropriate to make a number of considerations on the first extension and its approval under the State aid rules.
Kuigi käesolev menetlus käsitleb ainult tariifi kohaldamisaja teistkordset pikendamist, peab komisjon asjakohaseks esitada mitmeid kaalutlusi esimese pikendamise ja selle heakskiitmise kohta riigiabieeskirjade alusel.
This first extension of the Terni tariff was provided for in Article 20(4) of Law 9/1991.
Terni tariifi kohaldamisaja esimene pikendamine sätestati seaduse nr 9/1991 artikli 20 lõikes 4.
However, the internal documents leading to the Commission Decision provided for a brief description and assessment of the articles with State aid relevance.
Komisjoni otsuse aluseks olevates sisedokumentides on siiski esitatud riigiabi seisukohast oluliste artiklite lühikirjeldus ja hinnang.
Article 20(4) of the law, providing for the extension of the Terni tariff, was not mentioned.
Seaduse artikli 20 lõiget 4, millega sätestati Terni tariifi kohaldamisaja pikendamine, ei mainitud.
Given such scant information, it is unfortunately impossible to trace back the reasoning followed in that case, and in particular to know whether the Commission had examined and intended to approve the Terni tariff.
Nii vähese teabe juures on kahjuks võimatu teha selgeks selles juhtumis esitatud põhjendusi ning eelkõige saada teada, kas komisjon uuris Terni tariifi ja kavatses selle heaks kiita.
However, since Italy notified the entire law and the approval decision also refers to the entire law, the extension of the Terni tariff should be considered covered by the 1991 Commission Decision.
Kuna Itaalia teatas tervest seadusest ja ka heakskiitmise otsuses viidatakse seadusele tervikuna, tuleb Terni tariifi kohaldamisaja pikendamist pidada siiski komisjoni 1991. aasta otsusega hõlmatuks.
The second extension under challenge
Vaidlustatav teistkordne pikendamine
In derogation from the general prohibition of State aid laid down in Article 87(1) of the EC treaty, aid may be declared compatible if it can benefit from one of the derogations enumerated in the Treaty.
Erandina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 kehtestatud üldisest riigiabi andmise keelust võib abi kuulutada ühisturuga kokkusobivaks, kui selle puhul saab rakendada mõnda asutamislepingus loetletud erandit.
The State aid granted to the Terni companies pursuant to Article 11(11) of Law 80/2005 can be classified as operating aid.
Terni äriühingutele seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikega 11 antud riigiabi võib lugeda tegevusabiks.
It is settled case-law that operating aid, that is to say, aid intended to relieve an undertaking of the expenses which it would normally have had to bear in its day-to-day management or its usual activities, in principle, distorts competition to an extent contrary to the common interest in the sectors in which it is granted [38].
Tegevusabi ehk abi, mida antakse, et vabastada ettevõtja kulutustest, mida ta tavaliselt seoses oma ettevõtte igapäevase juhtimise ja tavategevusega kandma peaks, kahjustab väljakujunenud kohtupraktika kohaselt põhimõtteliselt konkurentsi määral, mis on vastuolus majandusharu, kus seda antakse, ühiste huvidega.
The Commission notes that operating aid granted in the form of a preferential electricity price to an energy-intensive undertaking, that is, an undertaking having electricity as one of its major cost factors, is a particularly distortive form of support since the aid has a substantial and direct impact on that undertaking’s production cost and resulting competitive position.
Komisjon märgib, et energiamahukale ettevõtjale, st ettevõtjale, kelle jaoks on elekter üks peamisi kulutegureid, elektri soodustariifi vormis antav tegevusabi on eriti kahjustav abiliik, kuna kõnealusel abil on oluline ja otsene mõju selle ettevõtja tootmiskuludele ja sellest tulenevale konkurentsivõimele.
Operating aid may be granted, under specific conditions, under the Guidelines on State aid for environmental protection [39].
Tegevusabi võib teatavatel tingimustel anda keskkonnakaitseks antava riigiabi suuniste [39] kohaselt.
The tariff under consideration, however, serves no environmental purpose.
Vaadeldaval tariifil aga keskkonnaeesmärgid puuduvad.
Exceptionally, operating aid may be granted in assisted areas eligible for aid under the derogation of Article 87(3)(a) of the EC Treaty.
Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a võib tegevusabi anda erandkorras abikõlblikes toetatavates piirkondades.
Throughout the period considered, Region Umbria was not eligible for aid under Article 87(3)(a) of the Treaty.
Vaadeldaval perioodil ei olnud Umbria maakond asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt abikõlblik.
Even though, for the reasons explained above in paragraphs (123) to (127), the two extensions constitute different measures, the Commission deems it useful to recall that, when the first extension was notified, Region Umbria was going through a serious economic crisis, which affected in particular the steel and chemical sectors in the Terni area.
Kuigi põhjendustes 123–127 kirjeldatud põhjustel on kahe pikendamise korral rakendatud eri meetmeid, peab komisjon vajalikuks tuletada meelde, et esimesest pikendamisest teatamise ajal oli Umbria maakond tõsises majanduskriisis, mis mõjutas eriti Terni provintsi terase- ja keemiasektoreid.
This crisis, which had come to a head at the beginning of the 1990s, was acknowledged by the Commission when, in 1997, it approved the Italian map of areas eligible for aid under Article 87(3)(c) [40].
Seda kriisi, mis kulmineerus 1990. aastate algul, tunnistas komisjon 1997. aastal, kui kiitis heaks artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt abikõlblike Itaalia piirkondade kaardi.
The Terni and Perugia areas were declared eligible for aid under Objective 2 of the Structural Funds.
Terni ja Perugia provintsid kuulutati abikõlblikuks tõukefondide 2. eesmärgi raames.
In 2005, however, at the time Law 80/2005 was adopted, the process of structural adjustment in Umbria had already largely taken place.
Seaduse nr 80/2005 vastuvõtmise ajal 2005. aastal olid struktuurilised kohandused Umbrias siiski valdavalt tehtud.
In the proposed regional aid map for the period 2007-2013, Umbria will lose the status of assisted region altogether.
Ajavahemikuks 2007–2013 pakutaval piirkondliku abi kaardil kaotab Umbria toetatava piirkonna staatuse üldse.
Therefore, while it is difficult to know whether Regional development considerations may have played a role in the original approval decision, it is nevertheless certain that the Commission cannot rely on any such considerations in assessing the second extension of the tariff.
See tähendab, et kuigi on keeruline kindlaks teha, kas piirkondliku arengu põhimõtetel oli algse heakskiitva otsuse tegemisel mingi roll, on siiski kindel, et tariifi kohaldamisaja teistkordset pikendamist hinnates ei saa komisjon sellistele põhimõtetele toetuda.
Italy has in fact extensively explained the industrial policy reasons for the second prolongation of the Terni tariff (see paragraph (61)).
Itaalia on tegelikult selgitanud põhjalikult Terni tariifi kohaldamisaja teistkordse pikendamise tööstuspoliitilisi põhjusi (vaata põhjendust 61).
The main thrust of Italy’s argument in favour of the tariff is that energy intensive companies in other Member States can also benefit from reduced energy prices and the tariff is required as a transitional measure to avoid delocalization outside the EU pending the full liberalization of the energy market and the improvement of infrastructure.
Itaalia tariifi toetava argumendi põhiidee seisneb selles, et ka teiste liikmesriikide energiamahukatel äriühingutel on võimalus saada kasu alandatud energiahinnast ning et tariifi käsitatakse üleminekumeetmena, et vältida enne energiaturu täielikku liberaliseerimist ja infrastruktuuri paranemist EList ümberasumist.