natgillin/translations-raw huggingface dataset:
of 28 October 2009
28. oktoober 2009,
facilitating the release of the digital dividend in the European Union
millega lihtsustatakse digitaalse dividendi vabakslaskmist Euroopa Liidus
The European Parliament, in its Resolution of 24 September 2008 on reaping the full benefits of the digital dividend in Europe: a common approach to the use of the spectrum released by the digital switchover [1], also underlined the potential benefits of a coordinated approach to the usage of spectrum in the European Union in terms of economies of scale, the development of interoperable wireless services and the avoidance of fragmentation leading to suboptimal use of that scarce resource.
Euroopa Parlament rõhutas oma 24. septembri 2008. aasta resolutsioonis „Selle kohta, kuidas digitaalset dividendi Euroopas täielikult ära kasutada: ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel”, [1] samuti Euroopa Liidu spektrikasutust käsitlevast kooskõlastatud lähenemisviisist saadavat võimalikku kasu, millega kaasnevad mastaabisääst ja koostalitlusvõimeliste traadita teenuste väljatöötamine ning millega välditakse kõnealuse vähese ressursi mitteoptimaalset kasutamist põhjustavat killustumist.
Therefore, the Parliament called for active cooperation between Member States to overcome national obstacles for the efficient (re)allocation of the digital dividend.
Seepärast soovis Euroopa Parlament liikmesriikidevahelist aktiivset koostööd, et kõrvaldada siseriiklikud takistused digitaalse dividendi tõhusa eraldamise/ümberjaotamise teelt.
In its earlier Conclusions of 1 December 2005, the Council had already invited Member States to complete switchover by 2012 as far as possible.
Oma varasemates, 1. detsembri 2005. aasta järeldustes oli nõukogu juba julgustanud liikmesriike, et nad lõpetaksid täieliku ülemineku 2012. aastaks võimalikult suures ulatuses.
Under the electronic communications regulatory framework, Member States should encourage efficient use and ensure effective management of radio spectrum.
Liikmesriigid peaksid elektroonilisi sideteenuseid reguleeriva raamistiku alusel soodustama raadiospektri tõhusat kasutamist ja tagama selle asjakohase haldamise.
In combination with the principle of better regulation, this implies that radio spectrum must be allocated in such a way as to bring the highest benefit to society in cultural, economic and social terms.
Parema õigusloome põhimõttega koosvaadatuna tähendab see, et raadiospekter tuleb jaotada nii, et ühiskond saaks sellest võimalikult palju kultuurilist, majanduslikku ja sotsiaalset kasu.
However, in light of the diverse national contexts and legacy situations, this principle must be applied gradually and with sufficient flexibility.
Arvestades liikmesriikide erinevat olukorda ja tavasid, tuleks kõnealust põhimõtet kohaldada järk-järgult ja piisavalt paindlikult.
The potential social and economic benefits from future services that will operate in the digital dividend cannot be fully realised as long as the radio spectrum previously or currently used for analogue broadcasting is not released.
Digitaalse dividendi sagedusalas toimivate tulevikuteenuste võimalikku sotsiaalset ja majanduslikku kasu ei ole võimalik täielikult saavutada enne, kui varasemalt või ka praegu analoogringhäälingu kasutuses olev raadiospekter on vabaks lastud.
Moreover, digital terrestrial television technology is increasingly available for users and consumers at affordable prices.
Lisaks on kasutajatele ja tarbijatele üha rohkem kättesaadav mõistlike hindadega maapealne digitaaltelevisioon.
Several Member States have already switched off analogue broadcasting technologies and several others have decided to ensure that all broadcasting uses digital technology by 2012.
Paljud liikmesriigid on juba analoogringhäälingutehnoloogia välja lülitanud ning nii mõnedki teised on otsustanud tagada, et kõiki ringhäälingusaateid hakatakse 2012. aastaks edastama digitaaltehnoloogia abil.
It is therefore essential to ensure a coherent policy at European level regarding the transition to digital technology and the switch-off of analogue broadcasting, so that this can be completed as quickly as possible in line with the early plans of certain Member States.
Seepärast on äärmiselt oluline tagada digitaaltehnoloogiale üleminekut ja analoogtelevisiooni väljalülitamist käsitlev Euroopa tasandi ühtne poliitika, et eespool nimetatud protsessid oleks võimalik kooskõlas teatavate liikmesriikide algsete kavadega võimalikult kiiresti lõpetada.
Where state subsidies are provided to this end, this should be in accordance with state aid rules.
Kui selleks eraldatakse riigiabi, tuleks seda teha kooskõlas riigiabi eeskirjadega.
The current economic crisis has underlined the urgency of making sufficient radio spectrum available for the development of high-speed wireless infrastructure to provide broadband services, in order to create productivity gains and cost savings in the broader economy.
Praegune majanduskriis on rõhutanud pakilist vajadust teha piisaval hulgal raadiospektrit kättesaadavaks traadita kiire infrastruktuuri väljatöötamiseks eesmärgiga osutada lairibateenuseid, et suurendada kogu majanduses tootlikkust ja hoida kokku kulusid.
This is in line with the goals of the Economic Recovery Plan, endorsed by the European Council meeting of 12 December 2008, which sets a target of 100 % broadband coverage to be achieved between 2010 and 2013.
See on kooskõlas Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2008. aasta kohtumisel esitatud Euroopa majanduse elavdamise kava eesmärkidega, mille kohaselt tuleks ajavahemikus 2010–2013 saavutada lairibaühenduse täielik katvus.
As stressed in the Competitiveness Council Key Issues Paper of March 2009, this can only be completely achieved by using wireless technologies, for example in rural areas where wired infrastructure is impractical.
Nagu rõhutati konkurentsivõime nõukogu 2009. aasta märtsi põhiküsimuste dokumendis, on kõnealust eesmärki võimalik täies ulatuses saavutada üksnes traadita tehnoloogiat kasutades, seda näiteks maapiirkondades, kus traatsidevõrgud on ebapraktilised.
Timely switch-off of analogue broadcasting is therefore vital to ensure that the new services made possible using the radio spectrum released by the digital dividend, will effectively contribute to the EU’s economic recovery efforts.
Seepärast on analoogtelevisiooni õigeaegne väljalülitamine äärmiselt oluline selle tagamiseks, et digitaalse dividendi raames vabaneva raadiospektri kasutamisel võimalikuks saavad uued teenused aitavad tõhusalt kaasa ELi majanduse taastamise püüdlustele.
International agreements, including those reached at the International Telecommunication Union (ITU) Regional Radiocommunication Conference (RRC-06) in June 2006 and the ITU World Radiocommunication Conference (WRC-07) in November 2007, have already concluded on the allocation of part of the digital dividend frequencies, the 790-862 MHz sub-band, on a co-primary basis to mobile services in addition to broadcasting and fixed services as from 2015, or even before that date subject, where necessary, to technical coordination with other countries.
Rahvusvahelistes lepingutes, sealhulgas nendes, mis sõlmiti 2006. aasta juunis Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU) piirkondlikul raadiosidekonverentsil (RRC-06) ja 2007. aasta novembris ITU ülemaailmsel raadiosidekonverentsil (WRC-07), on juba kokku lepitud, et osa digitaalse dividendi sagedusi, st sagedusvahemik 790–862 MHz, eraldatakse lisaks ringhäälingu- ja paiksetele teenustele ka mobiilsideteenustele, lähtudes jagatud eelisõiguse põhimõttest. See peaks aset leidma alates 2015. aastast või isegi varem, kooskõlastades seda vajaduse korral tehniliselt teiste liikmesriikidega.
Moreover, several Member States have already announced that they are planning or actively considering opening up the 790-862 MHz sub-band to services other than high-power terrestrial broadcasting.
Paljud liikmesriigid on juba teatanud, et nad kavandavad või kaaluvad tõsiselt sagedusvahemiku 790–862 MHz avamist muudele teenustele kui suure võimsusega maapealsed ringhäälinguteenused.
In the light of these developments, there is an urgent need to develop a coordinated approach to the digital dividend in the European Union in order to avoid a fragmented situation emerging among Member States.
Kõnealuste arengusuundade taustal on ilmnenud pakiline vajadus töötada Euroopa Liidus välja digitaalset dividendi käsitlev kooskõlastatud lähenemisviis, et vältida killustumist, mis võib liikmesriikide vahel tekkida.
Otherwise the establishment of a single market for services and equipment will be hampered, the related economies of scale will be lost and the digital dividend will not be able to contribute effectively to economic recovery at EU level.
Vastasel juhul pidurdub teenuste ja seadmete ühtse turu asutamine, kaob sellega seonduv mastaabisääst ning digitaalse dividendiga ei ole võimalik tõhusalt kaasa aidata ELi majanduse elavdamisele.
In addition, to help to achieve this goal, the Commission could provide assistance to Member States in their negotiations with non-EU countries on a bilateral or multilateral basis.
Lisaks võiks komisjon eesmärgi saavutamiseks aidata liikmesriike kahe- või mitmepoolsetel läbirääkimistel ELi-väliste riikidega.
The Radio Spectrum Policy Group, in its Opinion of 18 September 2009 on the digital dividend, recommended that the European Commission acts no later than 31 October 2009 in order to minimise uncertainty at EU level regarding the ability of Member States to make available the 790-862 MHz sub-band, so as to promote growth, competition and innovation in the provision of electronic communications networks and services.
Raadiospektripoliitika töörühm soovitas oma 18. septembri 2009. aasta arvamuses digitaalse dividendi kohta, et Euroopa Komisjon peaks võtma hiljemalt 31. oktoobriks 2009 meetmed, et minimeerida ebakindlust, mis valitseb ELi tasandil seoses liikmesriikide suutlikkusega teha sagedusvahemik 790–862 MHz kättesaadavaks nii, et sellega saaks edendada majanduskasvu, konkurentsivõimet ja innovatsiooni elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste osutamise valdkonnas.
It also encouraged Member States that are making available the 790-862 MHz sub-band for new and/or enhanced electronic communications networks and services to apply, in particular, the principles of service and technology neutrality under conditions which ensure that broadcasting services are not adversely impacted.
Töörühm õhutas liikmesriike, kes teevad sagedusvahemiku 790–862 MHz uute ja/või laiendatud elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste jaoks kättesaadavaks, kohaldama eelkõige teenuse- ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõtteid tingimustel, millega tagatakse, et ringhäälinguteenustele ei avaldata kahjulikku mõju.
Studies on the socioeconomic aspects of a coordinated approach towards the digital dividend have shown significant social and economic benefits in coordinating at EU level the allocation of a part of the digital dividend for new uses such as broadband services in rural areas and more generally for reducing the broadband gap arising from the lack of availability of these services.
Uuringutest digitaalset dividendi käsitleva kooskõlastatud lähenemisviisi sotsiaal-majandusliku mõju kohta on nähtunud märkimisväärne sotsiaalne ja majanduslik kasu, mis tuleneb sellest, et ELi tasandil koordineeritakse osa digitaalse dividendi eraldamist selliste uute kasutussektorite jaoks nagu lairibateenused maapiirkondades ning kõnealuste teenuste vähesest kättesaadavusest tuleneva lairibaühenduse lõhe vähendamiseks üldiselt.
For these reasons, the Commission plans to adopt within the coming months a Decision setting the harmonised technical requirements for the future use of the 790-862 MHz sub-band for low- and medium-power electronic communications networks.
Osutatud põhjustel kavatseb komisjon lähikuudel vastu võtta otsuse, millega kehtestatakse ühtlustatud tehnilised nõuded sagedusvahemiku 790–862 MHz tulevaseks kasutamiseks väikese või keskmise võimsusega elektroonilistes sidevõrkudes.
This technical implementing measure should be adopted with the assistance of the Radio Spectrum Committee pursuant to Article 4 of the Radio Spectrum Decision [2].
Kõnealune tehniline rakendusmeede tuleks vastu võtta raadiospektrikomitee abil vastavalt raadiospektrit käsitleva otsuse [2] artiklile 4.
The harmonised technical conditions would have to be applied by a Member State only if and when that Member State decides to open the band for services other than broadcasting.
Liikmesriik peab ühtlustatud tehnilisi nõudeid kohaldama üksnes juhul, kui ta kavatseb avada sagedusvahemiku muudele kui ringhäälinguteenustele.
In order to prepare this technical harmonisation, the Commission mandated the European Conference of Postal and Telecommunications Administrations (the CEPT) to define technical conditions applicable to the 790-862 MHz sub-band which are optimised for, but not limited to, wireless fixed and/or mobile communications networks.
Nimetatud tehnilise ühtlustamise ettevalmistuseks volitas komisjon Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) kindlaks määrama sagedusvahemiku 790–862 MHz suhtes kohaldatavad tehnilised tingimused, mis on kohandatud traadita tava- ja/või mobiilsidevõrkude jaoks, kuid ei piirdu üksnes nendega.
As a result, the CEPT has provided the Commission with several reports which contain the least restrictive technical conditions and associated guidance, to be applied to base stations and terminal stations operating in the 790-862 MHz sub-band, in order to manage the risk of harmful interference.
Selle tulemusena esitas CEPT komisjonile mitu aruannet, mis sisaldavad kõige vähem piiravaid tehnilisi tingimusi ja nendega seonduvaid suuniseid, mida tuleks kohaldada sagedusvahemikus 790–862 MHz toimivate tugijaamade ja terminalide suhtes, et ohjata kahjulike häirete ohtu.
As the further development of the 790-862 MHz sub-band for high-power broadcasting in one Member State could severely impede the use of part of the digital dividend spectrum for potential new uses in neighbouring Member States due to the fact that high-power signals travel over long distances and can cause harmful interference, Member States, while not being obliged to withdraw high power broadcasting transmitters or to open up the sub-band to electronic communications services, should facilitate future reorganisation of the sub-band to allow, on the long term, optimum use by low- and medium-power electronic communications services.
Arvestades, et suure võimsusega ringhäälingu jaoks kasutatava sagedusvahemiku 790–862 MHz edasine areng ühes liikmesriigis võib naaberliikmesriikides tõsiselt takistada osa digitaalse dividendi rakendamist uutes kasutusvaldkondades, kuna suure võimsusega signaalid läbivad pikki vahemaid ja võivad tekitada kahjulikke häireid, peaksid liikmesriigid, kes ei ole küll kohustatud võtma kasutuselt suure võimsusega ringhäälingusaatjaid ega avama sagedusvahemikku elektroonilistele sideteenustele, soodustama sagedusvahemiku edasist ümberkorraldamist, et kõnealust vahemikku võiks pikemas perspektiivis optimaalselt kasutada väikese ja keskmise võimsusega elektrooniliste sideteenuste jaoks.
It is therefore essential that Member States refrain from introducing national measures that would compromise the implementation of Community acts applying to the same band, in particular any technical harmonisation measure for new electronic communications services to be deployed in the 790-862 MHz sub-band,
Seepärast on äärmiselt oluline, et liikmesriigid hoiduksid selliste siseriiklike meetmete võtmisest, mis võivad ohustada sama sagedusvahemikku käsitlevate ühenduse õigusaktide rakendamist. Eelkõige tuleks vältida mis tahes tehniliste ühtlustamismeetmete võtmist sagedusvahemikus 790–862 MHz kasutatavate uute elektrooniliste sideteenuste tarbeks,
That Member States should take all the measures necessary to ensure that all terrestrial television broadcasting services use digital transmission technology and cease using analogue transmission technology on their territory by 1 January 2012.
Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada kõikide maapealsete televisiooniringhäälinguteenuste edastamine digitaaltehnoloogia abil ja lõpetada oma territooriumil analoogedastustehnoloogia kasutamine 1. jaanuariks 2012.
That Member States should support regulatory efforts towards harmonised conditions of use in the Community of the 790-862 MHz sub-band for electronic communications services other than, and in addition to, broadcasting services, and refrain from any action that might hinder or impede the deployment of such communications services in that sub-band.
Liikmesriigid peaksid toetama seadusandlikke püüdlusi, millega üritatakse ühtlustada ühenduses sagedusvahemiku 790–862 MHz kasutamise tingimusi lisaks ringhäälinguteenustele ka muude elektroonilise side teenuste puhul, ning hoiduma mis tahes meetmetest, mis võiksid piirata või takistada selliste sideteenuste kasutamist kõnealuses sagedusvahemikus.
Done at Brussels, 28 October 2009.
Brüssel, 28. oktoober 2009
Decision No 676/2002/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 108, 24.4.2002, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 676/2002/EÜ (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1).
The Council, in its Conclusions of 12 June 2008, invited the Commission to prepare a coherent basis for the coordinated usage of spectrum released as a result of the switch-over from analogue to digital broadcasting (the digital dividend), on a non-exclusive, non-mandatory basis.
Nõukogu kutsus oma 12. juuni 2008. aasta järeldustes komisjoni üles ette valmistama ühtset alust analoogringhäälingult digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa (digitaalne dividend) koordineeritud mitteainuõiguslikule ja vabatahtlikule kasutamisele.
This should include notably the technical aspects, the cost analysis and the socioeconomic impact of different options and the regulatory conditions for accessing spectrum.
See peaks hõlmama eelkõige eri võimaluste tehnilisi aspekte, kuluanalüüsi ja sotsiaal-majanduslikku mõju ning spektrile juurdepääsu reguleerivaid tingimusi.
on seasonal influenza vaccination
vaktsineerimise kohta hooajalise gripi vastu
Seasonal influenza is a contagious viral disease which occurs as epidemic during the winter months in Europe.
Hooajaline gripp on nakkav viirushaigus, mis talvekuudel esineb Euroopas epideemiana.
It is one of the most significant and commonly occurring communicable diseases and is an important source of morbidity and mortality in all Member States.
See on üks märkimisväärsemaid ja sagedamini esinevaid nakkushaigusi, mis on tähtsaks haigestumuse ja suremuse põhjuseks kõigis liidu liikmesriikides.
In some cases, complications go beyond a self-limiting respiratory infection and result in severe pneumonia or other secondary complications with a sometimes fatal outcome.
Mõnel juhul ei piirdu haigus hingamisteede piiratud nakkusega, vaid tekivad tüsistused, nagu raske kopsupõletik, millel on mõnikord fataalsed tagajärjed.
These complications occur far more commonly among older age groups and among people with chronic medical conditions.
Sellised tüsistused esinevad palju sagedamini vanemate vanuserühmade ja kroonilisi haigusi põdevate inimeste hulgas.
Seasonal influenza can be mitigated through vaccination but the virus frequently changes its antigenic composition and, therefore, vaccine composition is reviewed regularly by the World Health Organisation (WHO) expert groups.
Hooajalist grippi saab leevendada vaktsineerimisega, kuid viiruse antigeenne koostis muutub sageli, mistõttu vaatavad Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ekspertrühmad vaktsiini koostise korrapäraselt läbi.
The 2003 World Health Assembly adopted Resolution 56.19 to increase influenza vaccination coverage of all people at high risk with the goal of attaining vaccination coverage of at least 50 % of the older age groups of the population by 2006 and 75 % by 2010.
Maailma terviseassamblee võttis 2003. aastal vastu resolutsiooni 56.19 eesmärgiga laiendada kõigi riskirühmadesse kuuluvate inimeste gripivastast vaktsineerimist, et saavutada elanikkonna vanemate vanuserühmade vähemalt 50 % vaktsineerituse tase aastaks 2006 ja 75 % aastaks 2010.
On 26 October 2005 and 14 June 2006 the European Parliament adopted resolutions entitled ‘Strategy against an influenza pandemic’ and ‘Pandemic influenza preparedness and response planning in the European Community’ respectively, calling on the Member States to increase influenza vaccination in line with WHO recommendations.
Vastavalt 26. oktoobril 2005 ja 14. juunil 2006 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsioonid „Gripipandeemiavastane strateegia” ja „Pandeemiliseks gripiks valmisolek ja reageeringu planeerimine Euroopa Ühenduses”, milles kutsuti liikmesriike üles suurendama gripivastast vaktsineerimist kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni soovitustega.
Those resolutions also urged Member States to increase vaccination coverage during the inter-pandemic period in accordance with WHO recommendations.
Kõnealustes resolutsioonides kutsuti liikmesriike üles suurendama vastavalt WHO soovitustele gripivastast vaktsineerimist pandeemiatevahelisel ajal.
Therefore, concerted action at the level of the European Union should be taken to mitigate the impact of seasonal influenza by encouraging vaccination among risk groups and healthcare workers.
Seetõttu tuleks võtta Euroopa Liidu tasandil koordineeritud meetmeid hooajalise gripi mõju leevendamiseks, edendades vaktsineerimist riskirühmade ja tervishoiutöötajate hulgas.
The purpose of this Recommendation is to reach the target of 75 % vaccination coverage of the older age groups recommended by the WHO as early as possible and preferably by the 2014-2015 winter season.
Käesoleva soovituse eesmärk on saavutada WHO soovitatud eesmärk, 75 % vaktsineerituse tase vanemate vanusrühmade hulgas, võimalikult vara ja eelistatavalt 2014.–2015. aasta talvehooajaks.
This target of 75 % should, if possible, be extended to the risk group of people with chronic conditions, taking into account the guidance issued by the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC).
Kõnealust 75 % sihttaset tuleks vajaduse korral laiendada kroonilisi haigusi põdevate inimeste riskirühmale, võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) välja antud suuniseid.
Increased vaccination rates among risk groups would also contribute to higher vaccination rates in general, including of healthcare workers.
Riskirühmade suurem vaktsineeritus aitaks tõsta ka üldist vaktsineerituse taset, sealhulgas tervishoiutöötajate hulgas.
To bring about these changes, a necessary first step is that all participants of the healthcare environment, risk groups, healthcare workers, physicians, healthcare managers and policymakers are informed of the problem of seasonal influenza through public and professional awareness campaigns.
Nimetatud muutuste elluviimisel on esimene vajalik samm teavitada avalike ja professionaalsete teadlikkuse tõstmise kampaaniate abil hooajalise gripi probleemist kõiki tervishoiu valdkonnas osalejaid, riskirühmi, tervishoiutöötajaid, arste, tervishoiu juhtivtöötajaid ja poliitikakujundajaid.
Healthcare workers should be made aware of the particular danger faced by their more vulnerable patients.
Tervishoiutöötajaid tuleks teavitada eelkõige nende halvema tervisega patsientide riskidest.
Healthcare workers should also be made aware of their responsibility to give the appropriate advice on vaccination to their patients.
Tervishoiutöötajaid tuleks samuti teavitada nende kohustusest anda oma patsientidele asjakohast nõu vaktsineerimise kohta.
It is, in particular, essential to gather specific and comparable data at national level regarding the uptake rates in risk groups in order to assess properly the situation in all the Member States.
Olukorra õigeks hindamiseks kõigis liikmesriikides on eelkõige oluline koguda siseriiklikul tasandil konkreetseid ja võrreldavaid andmeid vaktsiini kasutuselevõtu määrade kohta riskirühmade hulgas.
Until now such data has not always been available.
Seni ei olnud sellised andmed alati kättesaadavad.