natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The loan of GBP 110000 to D Watt (Shetland) Ltd was granted for a project with a total cost of GBP 510000, thus covering approximately 21,6 % of the actual project cost.
110000 Suurbritannia naelsterlingi suurune laen äriühingule D Watt (Shetland) Ltd anti projekti jaoks, mille kogumaksumus oli 510000 Suurbritannia naelsterlingit, laenu osatähtsus oli seega ligikaudu 21,6 % projekti tegelikust maksumusest.
The applied interest rate was 5 %, compared to a Community reference rate of 7,77 %.
Kohaldati 5 %-st intressimäära, samal ajal kui ühenduse viitemäär oli 7,77 %.
To calculate the aid rate it is necessary to compare the project costs related to each loan with the gross grant equivalent of that loan.
Abi osatähtsuse arvutamiseks tuleb iga laenuga seotud projekti maksumust võrrelda kõnealuse laenu puhul kehtiva abi brutoekvivalendiga.
In the light of the figures referred to in recitals 50 to 53, each of the loans, even before calculating the gross grant equivalent, comprised less than 50 % of the total project cost.
Arvestades põhjendustes 50–53 osutatud arve, moodustasid kõik laenud isegi enne abi brutoekvivalendi arvutamist vähem kui 50 % projekti kogumaksumusest.
Therefore, the aid rate for the loans can be regarded as complying with the conditions of Annex IV to Regulation (EC) No 3699/93 and Annex III to Regulation (EC) No 2468/98, as referred to in recital 49.
Seepärast võib kõnealuste laenude puhul pidada abi osatähtsust vastavaks määruse (EÜ) nr 3699/93 IV lisa ja määruse (EÜ) nr 2468/98 III lisa tingimustele, mis on esitatud põhjenduses 49.
In view of the foregoing, the Commission finds that the aid granted under the Scheme for Salmon Farming Loan Assistance as well as the aid granted in 2002 to D Watt (Shetland) Ltd under the Loan Scheme for Fish Processing does not constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
Tuginedes eelnevale, leiab komisjon, et lõhekasvatusettevõtjate laenuabi kava alusel antud abi ja 2002. aastal kalatöötlemisettevõtjate laenukava alusel äriühingule D Watt (Shetland) Ltd antud abi ei ole riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
The Commission finds that the aid granted under the Loan Scheme for Fish Processing in May 1996 to Lerwick Fish Traders Ltd, in October 1996 to Shetland Seafood Specialities Ltd, in August 1997 to Whalsay Fish Processors Ltd and in December 1998 to D Watt (Shetland) Ltd constitutes State aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
Komisjon leiab, et abi, mida anti kalatöötlemisettevõtjate laenukava alusel 1996. aasta mais äriühingule Lerwick Fish Traders Ltd, 1996. aasta oktoobris äriühingule Shetland Seafood Specialities Ltd, 1997. aasta augustis äriühingule Whalsay Fish Processors Ltd ja 1998. aasta detsembris äriühingule D Watt (Shetland) Ltd, on riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
However, that aid complies with the conditions of the Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture and is therefore considered compatible with the common market on the basis of Article 87(3)(c) of the EC Treaty,
Samas vastab kõnealune abi kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suuniste tingimustele ja seepärast käsitatakse seda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobivana,
The aid which the United Kingdom granted in the period from 2000 to 2002 under the scheme for Salmon Farming Loan Assistance does not constitute aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
Abi, mida Ühendkuningriik andis aastatel 2000–2002 lõhekasvatusettevõtjate laenuabi kava alusel, ei ole riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
The aid which the United Kingdom granted in 2002 to D Watt (Shetland) Ltd under the Loan Scheme for Fish Processing does not constitute aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
Abi, mida Ühendkuningriik andis 2002. aastal äriühingule D Watt (Shetland) Ltd kalatöötlemisettevõtjate laenuabi kava alusel, ei ole riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
The aid which the United Kingdom granted under the Loan Scheme for Fish Processing in the period from 1996 to 1998 to Lerwick Fish Traders Ltd, Shetland Seafood Specialities Ltd, Whalsay Fish Processors Ltd and D Watt (Shetland) Ltd is compatible with the common market within the meaning of Article 87(3)(c) of the Treaty.
Abi, mida Ühendkuningriik andis aastatel 1996–1998 äriühingutele Lerwick Fish Traders Ltd, Shetland Seafood Specialities Ltd, Whalsay Fish Processors Ltd ja D Watt (Shetland) Ltd kalatöötlemisettevõtjate laenuabi kava alusel, on ühisturuga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses.
OJ C 292, 1.12.2006, p. 6.
ELT C 292, 1.12.2006, lk 6.
The beneficiary of this loan was granted an interest relief grant of GBP 20000, thus allowing for an interest rate of only 5 % to be paid by the undertaking concerned.
Asjaomasele laenuvõtjale anti 20000 Suurbritannia naelsterlingi suurune intressitoetus, mis võimaldas vähendada intressimäära 5 %-ni.
Case C-142/87 Belgium v Commission [1986] ECR 231.
Kohtuasi C-142/87, Belgia vs. komisjon (EKL 1986, lk 231).
OJ C 14, 19.1.2008, p. 6.
ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.
The beneficiary of this loan was granted an interest relief grant of GBP 20000, thus allowing for a reduction of the interest rate to 5 %.
Asjaomasele laenuvõtjale anti 20000 Suurbritannia naelsterlingi suurune intressitoetus, mis võimaldas vähendada intressimäära 5 %-ni.
OJ C 84, 3.4.2008, p. 10.
ELT C 84, 3.4.2008, lk 10.
Decision No 626/2008/EC of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 626/2008/EÜ,
on the selection and authorisation of systems providing mobile satellite services (MSS)
liikuva kosmoseside teenuseid pakkuvate süsteemide valiku ja nendega seotud lubade andmise kohta
As confirmed by the Council in its conclusions of 3 December 2004, effective and coherent use of radio spectrum is essential for the development of electronic communications services and contributes to stimulating growth, competitiveness and employment; access to spectrum must be eased to improve efficiency and promote innovation as well as greater flexibility for users and more choice for consumers, while taking account of general interest objectives.
Nagu nõukogu oma 3. detsembri 2004. aasta järeldustes kinnitas, on raadiospektri tõhus ja ühtne kasutamine oluline elektrooniliste sideteenuste arendamiseks ning aitab ergutada majanduskasvu, konkurentsivõimet ja tööhõivet; juurdepääs spektrile tuleb muuta lihtsamaks, et parandada tõhusust, soodustada uuendusi, muuta see kasutajate jaoks paindlikumaks ja anda tarbijatele rohkem valikuvõimalusi, võttes seejuures arvesse üldist huvi pakkuvaid eesmärke.
The European Parliament, in its resolution of 14 February 2007 entitled ‘Towards a European Policy on the Radio Spectrum’ [3], emphasised the importance of communications for rural and less developed regions, for which the diffusion of broadband, lower frequency mobile communications and new wireless technologies could provide efficient solutions to achieving universal coverage in the 27 Member States with a view to the sustainable development of all areas.
Euroopa Parlament rõhutas oma 14. veebruari 2007. aasta resolutsioonis Euroopa raadiospektripoliitika suunas [3] side tähtsust maa- ja vähem arenenud piirkondade jaoks, mille puhul lairiba, madalama sagedusega mobiilside ja uute traadita tehnoloogiate levitamine võib pakkuda tõhusaid lahendusi 27 liikmesriigi täieliku kaetuse saavutamiseks, pidades silmas kõikide piirkondade jätkusuutlikku arengut.
The European Parliament also noted that Member States’ regimes for spectrum allocation and exploitation differ widely and that those differences represent serious obstacles to the achievement of a well-functioning internal market.
Euroopa Parlament märkis ka seda, et spektri eraldamise ja kasutamise kord liikmesriikides on väga erinev ning et need erinevused on tõsiseks takistuseks hästi toimiva siseturu saavutamisel.
The Commission, in its Communication of 26 April 2007 on European Space Policy, has also established an objective of facilitating the introduction of innovative satellite communications services, in particular by aggregating demand in remote and rural areas, while stressing the need for pan-European licensing of satellite services and spectrum.
Komisjon on samuti oma 26. aprilli 2007. aasta teatises Euroopa kosmosepoliitika kohta seadnud eesmärgiks muuta uuenduslike kosmoseside teenuste kasutuselevõtt lihtsamaks, eriti seoses suurenenud nõudlusega ääremaadel ja maapiirkondades, rõhutades samaaegselt satelliiditeenuste ja spektri üleeuroopalise litsentsimise vajalikkust.
Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on a common regulatory framework for electronic communications networks and services (Framework Directive) [4] aims at encouraging efficient use and ensuring effective management of radio frequencies and numbering resources, removing the remaining obstacles to the provision of the relevant networks and services, ensuring that there is no discrimination and encouraging the establishment and development of trans-European networks and the interoperability of pan-European services.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) [4] eesmärk on raadiosageduste ja numeratsiooniressursside tulemuslik kasutamine ja nende tõhusa haldamise kindlustamine, seniste takistuste kõrvaldamine asjaomaste võrkude loomiselt ja teenuste pakkumiselt, diskrimineerimise vältimine ja üleeuroopaliste võrkude ning üleeuroopaliste teenuste koostalitlusvõime arendamine.
The introduction of new systems providing mobile satellite services (MSS) would contribute to the development of the internal market and enhance competition by increasing the availability of pan-European services and end-to-end connectivity as well as encouraging efficient investment.
Liikuva kosmoseside teenuseid (MSS) pakkuvate uute süsteemide kasutuselevõtt soodustab siseturu arengut ja tugevdab konkurentsi, parandades üleeuroopaliste teenuste kättesaadavust ja läbivühenduvust ning soodustades tõhusat investeerimist.
MSS constitute an innovative alternative platform for various types of pan-European telecommunications and broadcasting/multicasting services, regardless of the location of end users, such as high-speed Internet/intranet access, mobile multimedia and public protection and disaster relief.
Liikuva kosmoseside teenused moodustavad uuendusliku alternatiivse platvormi eri liiki üleeuroopalistele telekommunikatsiooni- ja ringhäälingu-/multiedastusteenustele, mis ei sõltu lõppkasutajate asukohast, nagu kiired Interneti- ja sisevõrguühendused, mobiilsed multimeediateenused, kodanikukaitse ja katastroofiabi.
MSS could, in particular, improve coverage of rural areas in the Community, thus bridging the digital divide in terms of geography, strengthening cultural diversity and media pluralism and simultaneously contributing to the competitiveness of European information and communication technology industries in line with the objectives of the renewed Lisbon strategy.
Liikuva kosmoseside teenused peaksid parandama eelkõige teenuste pakkumise taset ühenduse maapiirkondades, kaotades sellega geograafilistest erinevustest tingitud digitaalse lõhe, tugevdades kultuurilist mitmekesisust ja meedia pluralismi ning toetades samaaegselt Euroopa info- ja sidetehnoloogiatööstuse konkurentsivõimet kooskõlas uuendatud Lissaboni strateegia eesmärkidega.
Directive 89/552/EEC of 3 October 1989 of the European Parliament and of the Council on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the provision of audiovisual media services (Audiovisual Media Services Directive) [5] should apply, as appropriate, to audiovisual media services transmitted using MSS systems.
Vajaduse korral tuleks liikuva kosmoseside süsteemide kaudu edastatavate audiovisuaalsete meediateenuste suhtes kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiivi 89/552/EMÜ audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv). [5]
Satellite communications, by their very nature, cross national borders and, as such, are susceptible to international or regional in addition to national regulation.
Kosmoseside on oma olemuselt riigipiire ületav ja seetõttu lisaks riiklikule tasandile reguleeritav rahvusvahelisel või piirkondlikul tasandil.
Pan-European satellite services are an important element of the internal market and could make a substantial contribution to achieving European Union objectives, such as expansion of geographical coverage of broadband in line with the i2010 initiative [6].
Üleeuroopalised kosmosesideteenused on siseturu tähtis element ja võivad olulisel määral toetada selliste Euroopa Liidu eesmärkide saavutamist nagu lairiba geograafilise katvuse laiendamine kooskõlas algatusega i2010.
New applications of mobile satellite systems will emerge in the coming years.
Lähiaastatel võetakse kasutusele liikuva kosmoseside süsteemide uued rakendused.
Commission Decision 2007/98/EC of 14 February 2007 on the harmonised use of radio spectrum in the 2 GHz frequency bands for the implementation of systems providing mobile satellite services [7] provides that Member States shall make these frequency bands available to systems providing MSS in the Community as of 1 July 2007.
Komisjoni 14. veebruari 2007. aasta otsuses 2007/98/EÜ (raadiospektri 2 GHz sagedusala ühtlustatud kasutamise kohta liikuva kosmoseside süsteemide rakendamiseks) [7] on sätestatud, et liikmesriigid peavad muutma nimetatud sagedusala ühenduses liikuva kosmoseside teenuseid pakkuvatele süsteemidele kättesaadavaks alates 1. juulist 2007.
Radio spectrum technical management, as organised by Decision No 676/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on a regulatory framework for radio spectrum policy in the European Community (Radio Spectrum Decision) [8] in general and Decision 2007/98/EC in particular, does not cover procedures for assignment of spectrum and granting rights of use for radio frequencies.
Raadiospektri tehniline haldamine, mille korraldamisel lähtutakse üldiselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsusest nr 676/2002/EÜ (Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus)) [8] ja konkreetselt otsusest 2007/98/EÜ, ei hõlma spektri eraldamise ja raadiosageduste kasutamise õiguse andmise korda.
With the exception of Article 8 of Directive 2002/20/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on the authorisation of electronic communications networks and services (Authorisation Directive) [9], operators of mobile satellite systems are selected and authorised at national level under the existing Community regulatory framework for electronic communications.
Kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv)) [9] artikkel 8 välja arvata, toimub liikuva kosmoseside süsteemide operaatorite valik ja neile riiklikul tasandil lubade andmine vastavalt kehtivale ühenduse elektroonilist sidet reguleerivale raamistikule.
Regulations of the International Telecommunications Union (ITU) provide for procedures for satellite radio frequency coordination as a tool for management of harmful interference, but do not extend to selection or authorisation.
Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU) eeskirjades on sätestatud satelliitraadiosageduste kooskõlastamise kord, mis aitab vältida kahjulikke ja häirivaid mõjutusi, kuid ei laiene valikule või lubade andmisele.
In order to prevent Member States from taking decisions that might lead to fragmentation of the internal market and undermine the objectives identified in Article 8 of Directive 2002/21/EC, selection criteria for mobile satellite systems should exceptionally be harmonised so that the selection process results in availability of MSS across the European Union.
Et takistada liikmesriike tegemast otsuseid, mis võiksid killustada siseturgu ja kahjustada direktiivi 2002/21/EÜ artiklis 8 määratletud eesmärke, tuleks erandkorras ühtlustada liikuva kosmoseside süsteemide valikukriteeriume selliselt, et valikumenetluse tulemusena muutuks liikuva kosmoseside teenused kättesaadavaks kogu Euroopa Liidus.
High up-front investment required for the development of mobile satellite systems and the associated high technological and financial risks necessitate an economy of scale for such systems in the form of wide pan-European geographic coverage, so that they remain economically viable.
Suure ettemaksega investeeringud liikuva kosmoseside süsteemide arendamisse, millega on seotud suured tehnoloogilised ja finantsriskid, vajavad oma elujõulisuse säilitamiseks majandust, mis pakuks sellistele süsteemidele laialdast üleeuroopalist geograafilist katvust.
Moreover, the successful launch of MSS requires coordination of regulatory action by Member States.
Lisaks nõuab liikuva kosmoseside teenuste edukas turuletoomine regulatiivsete meetmete kooskõlastamist liikmesriikide vahel.
Differences in national selection procedures could still create fragmentation of the internal market due to the divergent implementation of selection criteria, including the weighting of the criteria, or different timescales of the selection procedures.
Erinevused riiklikes valikumenetlustes võivad killustada siseturgu juba seetõttu, et valikukriteeriume rakendatakse erinevalt, näiteks kriteeriumide kaalumine või valikumenetluste erinevad ajagraafikud.
This would result in a patchwork of successful applicants selected in contradiction to the pan-European nature of those MSS.
Seetõttu võivad valituks osutunud taotlejad jaotuda ebaühtlaselt, mis on vastuolus liikuva kosmoseside teenuste üleeuroopalise olemusega.
Selection of different operators of mobile satellite systems by different Member States could imply complex harmful interference situations or could even mean that a selected operator is prevented from providing a pan-European satellite service, for instance where different radio frequencies are assigned to the operator in different Member States.
Erinevate liikuva kosmoseside süsteemide operaatorite valimine eri liikmesriikides võib tekitada keerukaid kahjulikke ja häirivaid mõjutusi või isegi võtta väljavalitud operaatorilt üleeuroopalise kosmoseside teenuse osutamise võimaluse näiteks siis, kui eri liikmesriikide operaatoritele on eraldatud erinevad raadiosagedused.
Therefore, harmonisation of the selection criteria should be supplemented by the establishment of a common selection mechanism that would provide a coordinated selection outcome for all Member States.
Seetõttu tuleks lisaks valikukriteeriumide ühtlustamisele luua ühine süsteem, mis tagaks kooskõlastatud valikutulemuste saamise kõikides liikmesriikides.
Since authorisation of the selected operators of mobile satellite systems involves attachment of conditions to such authorisations and a broad range of national provisions applicable in the field of electronic communications must thus be taken into account, the authorisation issues should be dealt with by the competent authorities of the Member States.
Kuna valitud liikuva kosmoseside süsteemide operaatorite lubadele lisatakse teatavad tingimused, mille puhul tuleb arvesse võtta mitmeid elektroonilise side valdkonnas kohaldatavaid riiklikke sätteid, peaksid lubade andmisega tegelema pädevad asutused.
However, in order to ensure consistency of authorisation approaches between different Member States, provisions relating to the synchronised assignment of spectrum and harmonised authorisation conditions should be established at the Community level, without prejudice to specific national conditions compatible with Community law.
Et tagada järjepidevus lähenemisviisides, mida eri liikmesriikides lubade väljastamise suhtes kasutatakse, tuleks ühenduse tasandil vastu võtta spektri ajaliselt kooskõlastatud määramist ja lubade ühtlustatud tingimusi käsitlevad sätted, ilma et see mõjutaks ühenduse õigusaktidega ühitatavaid riiklikke eritingimusi.
MSS can generally reach geographic areas not well covered by other electronic communications services, in particular rural areas.
Liikuva kosmoseside teenustega on üldjuhul võimalik katta geograafilised piirkonnad, kus ei ole hästi kättesaadavad muud elektroonilised sideteenused, eriti maapiirkonnad.
The coordinated selection and authorisation of new systems providing MSS could therefore play an important role in bridging the digital divide by improving the accessibility, speed, and quality of electronic communications services in these areas, thus contributing to social cohesion.
Uute liikuva kosmoseside teenuseid pakkuvate süsteemide kooskõlastatud valik ja nendega seotud lubade andmine võivad seetõttu mängida olulist rolli digitaalse lõhe kaotamises, parandades elektroonilistele sideteenustele juurdepääsu ning nende kiirust ja kvaliteeti kõnealustes piirkondades, edendades seega sotsiaalset ühtekuuluvust.
Therefore, the proposed coverage area of MSS (service area), as well as the time frame for providing MSS within all Member States, are important characteristics which should be taken into account in an appropriate manner during the selection procedure.
Seetõttu on teenuste kavandatud katteala (teeninduspiirkond) ning tähtaeg teenuste pakkumiseks kõikides liikmesriikides olulised näitajad, mida tuleks valikumenetluse ajal piisavalt arvesse võtta.
Taking into account a comparatively long period of time and complex technical development steps required for the launch of MSS, progress in the technical and commercial development of mobile satellite systems should be assessed as part of the selection procedure.
Võttes arvesse satelliiditeenuste väljaarendamise suhteliselt pikka aega ja tehnilise arenduse etappide keerukust, tuleks valikumenetluse ühe osana hinnata liikuva kosmoseside süsteemide tehnilises ja kaubanduslikus arendamises saavutatud edu.
Satellite radio frequency coordination is critical for the effective provision of MSS in the Member States and should therefore be considered when the credibility of applicants and the viability of the proposed mobile satellite systems are assessed during the selection procedure.
Kosmoseside raadiosageduste kooskõlastamine on oluline liikuva kosmoseside teenuste tulemuslikuks pakkumiseks liikmesriikides ja seetõttu tuleks seda arvesse võtta taotlejate usaldusväärsuse ja pakutud liikuva kosmoseside süsteemide elujõulisuse hindamisel valikumenetluse käigus.
The comparative selection procedure should aim to bring mobile satellite systems in the 2 GHz frequency band into use without undue delay, while taking into account the right of applicants to fair and non-discriminatory participation.
Võrdleva valikumenetluse eesmärk peaks olema 2 GHz sagedusalas liikuva kosmoseside süsteemide kasutuselevõtmine tarbetu viivituseta, võttes arvesse taotlejate õigust ausale ja mittediskrimineerivale osalusele.
Complementary ground components are an integral part of a mobile satellite system and are used, typically, to enhance the services offered via the satellite in areas where it may not be possible to retain a continuous line of sight with the satellite due to obstructions in the skyline caused by buildings and terrain.
Komplementaarsed maakomponendid on liikuva kosmoseside süsteemi lahutamatu osa ning neid kasutatakse tavapäraselt selleks, et parandada kosmoseside kaudu pakutavaid teenuseid piirkondades, kus horisondil asuvate hoonetest ja maastikust põhjustatud takistuste tõttu ei pruugi olla võimalik säilitada püsivat silmsidet satelliidiga.
In accordance with Decision 2007/98/EC, complementary ground components use the same frequency bands as MSS (1980 to 2010 MHz and 2170 to 2200 MHz).
Vastavalt otsusele 2007/98/EÜ kasutavad komplementaarsed maakomponendid samu sagedusalasid nagu liikuva kosmoseside teenused (1980–2010 MHz ja 2170–2200 MHz).