natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States may exempt from the requirement laid down in Article 23(1) establishments or undertakings for the following operations:
Liikmesriigid võivad vabastada artikli 23 lõikes 1 sätestatud nõudest asutused või ettevõtjad, kes tegelevad järgmiste toimingutega:
disposal of their own non-hazardous waste at the place of production; or
oma tavajäätmete kõrvaldamine jäätmete tekkekohas või
recovery of waste.
jäätmete taaskasutamine.
Conditions for exemptions
Vabastamise tingimused
Where a Member State wishes to allow exemptions, as provided for in Article 24, it shall lay down, in respect of each type of activity, general rules specifying the types and quantities of waste that may be covered by an exemption, and the method of treatment to be used.
Kui liikmesriik soovib lubada artikliga 24 ette nähtud erandeid, näeb ta iga tegevusliigi suhtes ette üldeeskirjad, milles määratakse erandiga hõlmata võidavate jäätmete liigid ja kogused ning kasutatav töötlemisviis.
Those rules shall be designed to ensure that waste is treated in accordance with Article 13.
Eeskirjad peavad olema koostatud selliselt, et tagatakse jäätmetöötluse vastavus artiklile 13.
In the case of disposal operations referred to in point (a) of Article 24 those rules should consider best available techniques.
Artikli 24 punktis a osutatud kõrvaldamistoimingute puhul tuleks arvesse võtta parimat võimalikku tehnikat.
In addition to the general rules provided for in paragraph 1, Member States shall lay down specific conditions for exemptions relating to hazardous waste, including types of activity, as well as any other necessary requirement for carrying out different forms of recovery and, where relevant, the limit values for the content of hazardous substances in the waste as well as the emission limit values.
Lisaks lõikega 1 ette nähtud üldeeskirjadele sätestavad liikmesriigid ohtlike jäätmetega seotud erandite eritingimused, sealhulgas tegevusliigid, aga ka muud taaskasutamise eri vormide teostamiseks vajalikud nõuded ning vajaduse korral jäätmetes sisalduda võivate ohtlike ainete piirväärtused ning samuti heite piirväärtused.
Member States shall inform the Commission of the general rules laid down pursuant to paragraphs 1 and 2.
Liikmesriigid teavitavad komisjoni lõigete 1 ja 2 alusel ette nähtud üldeeskirjadest.
Where the following are not subject to permit requirements, Member States shall ensure that the competent authority keeps a register of:
Kui järgnevalt nimetatute suhtes ei kehti loanõuet, tagavad liikmesriigid, et pädev ametiasutus peab registrit:
establishments or undertakings which collect or transport waste on a professional basis;
asutustest ja ettevõtjatest, kes tegelevad jäätmete kogumise või veoga oma majandus- või kutsetegevuse raames;
dealers or brokers; and
edasimüüjatest ja vahendajatest ning
establishments or undertakings which are subject to exemptions from the permit requirements pursuant to Article 24.
asutustest ja ettevõtjatest, kes on vastavalt artiklile 24 loanõudest vabastatud.
Where possible, existing records held by the competent authority shall be used to obtain the relevant information for this registration process in order to reduce the administrative burden.
Halduskoormuse vähendamiseks kasutatakse võimaluse korral registreerimisprotsessi jaoks olulise teabe saamiseks pädevates asutustes juba olemasolevaid andmeid.
Minimum standards
Miinimumstandardid
Technical minimum standards for treatment activities which require a permit pursuant to Article 23 may be adopted where there is evidence that a benefit in terms of the protection of human health and the environment would be gained from such minimum standards.
Tehnilised miinimumstandardid töötlustoimingute kohta, mille suhtes kehtib artikli 23 kohaselt loanõue, võib kehtestada, kui on tõendeid, et selliste miinimumstandardite kehtestamine on kasulik inimese tervise või keskkonna kaitse seisukohast.
Such minimum standards shall cover only those waste treatment activities that are not covered by Directive 96/61/EC or are not appropriate for coverage by that Directive.
Selliste miinimumstandarditega hõlmatakse ainult selliseid jäätmetöötlustoiminguid, mis ei ole hõlmatud direktiiviga 96/61/EÜ või mida ei oleks asjakohane selle direktiiviga hõlmata.
Such minimum standards shall:
Miinimumstandardid:
be directed to the main environmental impacts of the waste treatment activity;
on suunatud jäätmetöötlustoimingu peamistele keskkonnamõjudele;
ensure that the waste is treated in accordance with Article 13;
tagavad jäätmetöötluse vastavalt artiklile 13;
take into account best available techniques; and
võtavad arvesse parimat võimalikku tehnikat ja
as appropriate, include elements regarding the quality of treatment and the process requirements.
vajaduse korral sisaldavad töötlemise kvaliteediga ja toimingutele esitatud nõuetega seotud elemente.
Minimum standards for activities that require registration pursuant to points (a) and (b) of Article 26 shall be adopted where there is evidence that a benefit in terms of the protection of human health and the environment or in avoiding disruption to the internal market would be gained from such minimum standards, including elements regarding the technical qualification of collectors, transporters, dealers or brokers.
Miinimumstandardid toimingute suhtes, mille suhtes kehtib artikli 26 punktide a ja b kohaselt registreerimise nõue, võetakse vastu siis, kui on tõendeid, et selliste miinimumstandardite kehtestamine on kasulik inimese tervise ja keskkonna kaitse või siseturu häirete ärahoidmise seisukohast; miinimumstandardid sisaldavad kogujate, vedajate, edasimüüjate ja vahendajate tehnilise kvalifikatsiooniga seotud elemente.
PLANS AND PROGRAMMES
KAVAD JA PROGRAMMID
Waste management plans
Jäätmekavad
Member States shall ensure that their competent authorities establish, in accordance with Articles 1, 4, 13 and 16, one or more waste management plans.
Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad ametiasutused kehtestavad vastavalt artiklitele 1, 4, 13 ja 16 ühe või mitu jäätmekava.
Those plans shall, alone or in combination, cover the entire geographical territory of the Member State concerned.
Need kavad peavad eraldi või kombineerituna hõlmama kogu asjaomase liikmesriigi geograafilise territooriumi.
The waste management plans shall set out an analysis of the current waste management situation in the geographical entity concerned, as well as the measures to be taken to improve environmentally sound preparing for re-use, recycling, recovery and disposal of waste and an evaluation of how the plan will support the implementation of the objectives and provisions of this Directive.
Jäätmekavades esitatakse asjaomase geograafilise üksuse olemasoleva jäätmekäitlusolukorra analüüs ning meetmed, mis tuleb võtta selleks, et parandada jäätmete keskkonnahoidlikku ettevalmistamist korduskasutamiseks, ringlussevõtuks, taaskasutamiseks ja kõrvaldamiseks, ning hinnang, kuidas kavaga toetatakse käesoleva direktiivi eesmärkide ja sätete rakendamist.
The waste management plans shall contain, as appropriate and taking into account the geographical level and coverage of the planning area, at least the following:
Jäätmekavad sisaldavad vastavalt vajadusele ja võttes arvesse kavaga hõlmatava ala geograafilist olemust ja hõlmatuse ulatust vähemalt järgmisi andmeid:
the type, quantity and source of waste generated within the territory, the waste likely to be shipped from or to the national territory, and an evaluation of the development of waste streams in the future;
territooriumil tekkivate jäätmete liik, kogus ja allikas, asjaomase riigi territooriumile toodavad või territooriumilt välja veetavad jäätmed ning hinnang jäätmevoogude arengule tulevikus;
existing waste collection schemes and major disposal and recovery installations, including any special arrangements for waste oils, hazardous waste or waste streams addressed by specific Community legislation;
olemasolevad jäätmete kogumise süsteemid ning suuremad kõrvaldamis- ja taaskasutamisrajatised, sealhulgas vanaõli, ohtlike jäätmete ja ühenduse eraldi õigusaktidega hõlmatud jäätmevoogude suhtes kehtiv erikord;
an assessment of the need for new collection schemes, the closure of existing waste installations, additional waste installation infrastructure in accordance with Article 16, and, if necessary, the investments related thereto;
hinnang vajadusele uute kogumissüsteemide, olemasolevate jäätmerajatiste sulgemise, artikli 16 kohase täiendavate jäätmerajatiste infrastruktuuri ja vajadusel sellega seotud investeeringute järele;
sufficient information on the location criteria for site identification and on the capacity of future disposal or major recovery installations, if necessary;
piisav teave asukoha kriteeriumide kohta tegevuskoha identifitseerimiseks ning vajadusel tulevaste kõrvaldamis- või peamiste taaskasutusrajatiste võimsus;
general waste management policies, including planned waste management technologies and methods, or policies for waste posing specific management problems.
üldine jäätmekäitluspoliitika, sealhulgas kavandatavad jäätmekäitlustehnoloogiad ja -meetodid või poliitika, mis käsitleb jäätmeid, mille käitlemisega on seotud erilised probleemid.
The waste management plan may contain, taking into account the geographical level and coverage of the planning area, the following:
Jäätmekava võib sisaldada, võttes arvesse kavaga hõlmatava ala geograafilist olemust ja hõlmatuse ulatust, järgmisi andmeid:
organisational aspects related to waste management including a description of the allocation of responsibilities between public and private actors carrying out the waste management;
jäätmekäitlusega seotud organisatsioonilised aspektid, sealhulgas kirjeldus vastutuse jaotusest jäätmekäitlusega tegelevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike isikute vahel;
an evaluation of the usefulness and suitability of the use of economic and other instruments in tackling various waste problems, taking into account the need to maintain the smooth functioning of the internal market;
hinnang majanduslike ja muude hoobade kasutamise kasulikkusele ja sobivusele mitmesuguste jäätmeprobleemide lahendamiseks, arvestades sealjuures vajadust säilitada siseturu tõrgeteta toimimine;
the use of awareness campaigns and information provision directed at the general public or at a specific set of consumers;
üldsusele või konkreetsele tarbijarühmale suunatud teadvustamiskampaaniate ja teavitamise kasutamine;
historical contaminated waste disposal sites and measures for their rehabilitation.
minevikus saastunud jäätmekõrvaldamiskohad ning meetmed nende korrastamiseks.
Waste management plans shall conform to the waste planning requirements laid down in Article 14 of Directive 94/62/EC and the strategy for the implementation of the reduction of biodegradable waste going to landfills, referred to in Article 5 of Directive 1999/31/EC.
Jäätmekavad peavad vastama direktiivi 94/62/EÜ artiklis 14 sätestatud kavandamisnõuetele ning direktiivi 1999/31/EÜ artiklis 5 esitatud strateegiale prügilasse veetavate biolagunevate jäätmete vähendamise rakendamiseks.
Waste prevention programmes
Jäätmetekke vältimise programmid
Member States shall establish, in accordance with Articles 1 and 4, waste prevention programmes not later than 12 December 2013.
Liikmesriigid käivitavad vastavalt artiklitele 1 ja 4 jäätmetekke vältimise programmid hiljemalt 12. detsember 2013.
Such programmes shall be integrated either into the waste management plans provided for in Article 28 or into other environmental policy programmes, as appropriate, or shall function as separate programmes.
Sellised programmid kas integreeritakse artikliga 28 ette nähtud jäätmekavadesse või vastavalt vajadusele teistesse keskkonnapoliitika programmidesse või toimivad eraldi programmidena.
If any such programme is integrated into the waste management plan or into other programmes, the waste prevention measures shall be clearly identified.
Kui selline programm on integreeritud jäätmekavasse või teistesse programmidesse, siis määratakse selgelt kindlaks jäätmetekke vältimise meetmed.
The programmes provided for in paragraph 1 shall set out the waste prevention objectives.
Lõikes 1 sätestatud programmis esitatakse jäätmetekke vältimise eesmärgid.
Member States shall describe the existing prevention measures and evaluate the usefulness of the examples of measures indicated in Annex IV or other appropriate measures.
Liikmesriigid kirjeldavad olemasolevaid vältimismeetmeid ja hindavad IV lisas esitatud näidismeetmete või muude asjakohaste meetmete kasulikkust.
The aim of such objectives and measures shall be to break the link between economic growth and the environmental impacts associated with the generation of waste.
Selliste eesmärkide ja meetmete sihiks on likvideerida seos majanduskasvu ja jäätmetekkega seotud keskkonnamõju vahel.
Member States shall determine appropriate specific qualitative or quantitative benchmarks for waste prevention measures adopted in order to monitor and assess the progress of the measures and may determine specific qualitative or quantitative targets and indicators, other than those referred to in paragraph 4, for the same purpose.
Liikmesriigid määravad jäätmetekke vältimise meetmete suhtes kindlaks asjakohased konkreetsed kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed võrdlusnäitajad, mis võetakse vastu meetmete edenemise jälgimiseks ja hindamiseks, ning võivad samal eesmärgil määrata muud kui lõikes 4 osutatud konkreetsed kvalitatiivsed või kvantitatiivsed eesmärgid ja näitajad.
Indicators for waste prevention measures may be adopted in accordance with the regulatory procedure referred to in Article 39(3).
Jäätmetekke vältimise meetmete indikaatorid võib võtta vastu artikli 39 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.
The Commission shall create a system for sharing information on best practice regarding waste prevention and shall develop guidelines in order to assist the Member States in the preparation of the Programmes.
Komisjon loob jäätmetekke vältimise parimate tavade kohta teabe jagamise süsteemi ja töötab välja juhised, et abistada liikmesriike programmide ettevalmistamisel.
Evaluation and review of plans and programmes
Kavade ja programmide hindamine ja läbivaatamine
Member States shall ensure that the waste management plans and waste prevention programmes are evaluated at least every sixth year and revised as appropriate and, where relevant, in accordance with Articles 9 and 11.
Liikmesriigid tagavad, et jäätmekavasid ja jäätmetekke vältimise programme hinnatakse ja vajaduse korral vaadatakse läbi vähemalt iga kuue aasta järel ning, kui see on asjakohane, vastavalt artiklitele 9 ja 11.
The European Environment Agency is invited to include in its annual report a review of progress in the completion and implementation of waste prevention programmes.
Euroopa Keskkonnaagentuuril palutakse lisada oma aastaaruandesse ülevaade jäätmetekke vältimise programmide lõpuleviimise ja rakendamise seisust.
Member States shall ensure that relevant stakeholders and authorities and the general public have the opportunity to participate in the elaboration of the waste management plans and waste prevention programmes, and have access to them once elaborated, in accordance with Directive 2003/35/EC or, if relevant, Directive 2001/42/EC of the European Parliament and of the Council of 27 June 2001 on the assessment of the effects of certain plans and programmes on the environment [26].
Liikmesriigid tagavad vastavalt direktiivile 2003/35/EÜ või vajaduse korral vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivile 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta, [26] et asjakohastel sidusrühmadel ja ametiasutustel ning üldsusel on võimalus osaleda jäätmekavade ja jäätmetekke vältimise programmide väljatöötamises ning et neil on ka pärast väljatöötamist olemas juurdepääs kavadele ja programmidele.
They shall place the plans and programmes on a publicly available website.Article 32
Liikmesriigid panevad kavad ja programmid üles veebilehele, mis on avalikkusele kättesaadav.Artikkel 32
Member States shall cooperate as appropriate with the other Member States concerned and the Commission to draw up the waste management plans and the waste prevention programmes in accordance with Articles 28 and 29.
Vajaduse korral teevad liikmesriigid artiklite 28 ja 29 kohaselt jäätmekavasid ja jäätmetekke vältimise programme koostades koostööd teiste asjaomaste liikmesriikide ja komisjoniga.
Information to be submitted to the Commission
Komisjonile esitatav teave
Member States shall inform the Commission of the waste management plans and waste prevention programmes referred to in Articles 28 and 29, once adopted, and of any substantial revisions to the plans and programmes.
Liikmesriigid teavitavad komisjoni pärast nende vastuvõtmist artiklites 28 ja 29 osutatud jäätmekavadest ja jäätmetekke vältimise programmidest, samuti mis tahes olulisest muudatustest kavades ja programmides.
The format for notifying the information on the adoption and substantial revisions of those plans and programmes shall be adopted in accordance with the regulatory procedure referred to in Article 39(3).
Selliste kavade või programmide vastuvõtmisest ja neis tehtud olulisest muudatustest teatamise vorming võetakse vastu vastavalt artikli 39 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.
INSPECTIONS AND RECORDS
KONTROLLIMINE JA DOKUMENTATSIOON
Establishments or undertakings which carry out waste treatment operations, establishments or undertakings which collect or transport waste on a professional basis, brokers and dealers, and establishments or undertakings which produce hazardous waste shall be subject to appropriate periodic inspections by the competent authorities.
Pädevad asutused kontrollivad asjakohaselt ja korrapäraselt asutusi või ettevõtjaid, kes tegelevad jäätmetöötlustoimingutega, kes oma majandus- või kutsetegevuses koguvad või veavad jäätmeid, vahendajaid ja edasimüüjaid, ning asutusi või ettevõtteid, kes tekitavad ohtlikke jäätmeid.
Inspections concerning collection and transport operations shall cover the origin, nature, quantity and destination of the waste collected and transported.
Jäätmete kogumise ja veoga seotud kontroll hõlmab kogutavate ja veetavate jäätmete päritolu, laadi, kogust ja sihtkohta.
Member States may take account of registrations obtained under the Community Eco-Management and Audit Scheme (EMAS), in particular regarding the frequency and intensity of inspections.
Liikmesriigid võivad võtta arvesse ühenduse keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS) registris registreerimist, eelkõige seoses kontrolli sageduse ja intensiivsusega.
The establishments or undertakings referred to in Article 23(1), the producers of hazardous waste and the establishments and undertakings which collect or transport hazardous waste on a professional basis, or act as dealers and brokers of hazardous waste, shall keep a chronological record of the quantity, nature and origin of the waste, and, where relevant, the destination, frequency of collection, mode of transport and treatment method foreseen in respect of the waste, and shall make that information available, on request, to the competent authorities.
Artikli 23 lõikes 1 osutatud asutused ja ettevõtjad, ohtlike jäätmete tekitajad ning asutused ja ettevõtjad, kes oma majandus- või kutsetegevuses koguvad või veavad ohtlikke jäätmeid või kes tegutsevad ohtlike jäätmete edasimüüjate või vahendajatena, peavad kronoloogilist arvestust jäätmete koguse, laadi ja päritolu ning asjakohastel juhtudel sihtkoha, kogumise sageduse, kasutatava transpordiliigi ja jäätmete suhtes ette nähtud töötlemisviisi kohta ning võimaldama pädeval asutusel nõudmise korral selle teabega tutvuda.
For hazardous waste, the records shall be preserved for at least three years except in the case of establishments and undertakings transporting hazardous waste which must keep such records for at least 12 months.
Ohtlike jäätmete kohta säilitatakse arvestusdokumente vähemalt kolm aastat, välja arvatud ohtlikke jäätmeid vedavate asutuste ja ettevõtjate puhul, kes peavad selliseid dokumente säilitama vähemalt 12 kuud.
Documentary evidence that the management operations have been carried out shall be supplied at the request of the competent authorities or of a previous holder.
Pädeva asutuse või eelmise jäätmevaldaja taotlusel esitatakse dokumentaalsed tõendid jäätmekäitlustoimingute tegemise kohta.
Member States may require the producers of non-hazardous waste to comply with paragraphs 1 and 2.
Liikmesriigid võivad nõuda tavajäätmete tekitajatelt lõigete 1 ja 2 järgimist.
Enforcement and penalties
Rakendamine ja karistused
Member States shall take the necessary measures to prohibit the abandonment, dumping or uncontrolled management of waste.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata jäätmete hülgamine, kaadamine või kontrollimata jäätmekäitlus.
Members States shall lay down provisions on the penalties applicable to infringements of the provisions of this Directive and shall take all measures necessary to ensure that they are implemented.
Liikmesriigid kehtestavad karistusi käsitlevad sätted, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks.
Reporting and reviewing
Aruandlus ja läbivaatamine
Every three years, Member States shall inform the Commission of the implementation of this Directive by submitting a sectoral report in an electronic form.
Iga kolme aasta järel teavitavad liikmesriigid komisjoni käesoleva direktiivi rakendamisest, esitades elektroonilise sektoriaruande vormi.
This report shall also contain information on the management of waste oil and on the progress achieved in the implementation of the waste prevention programmes and, as appropriate, information on measures as foreseen by Article 8 on extended producer responsibility.
Aruanne sisaldab teavet ka vanaõli käitlemise ja jäätmetekke vältimise programmide rakendamise edenemise kohta ning vajaduse korral teavet meetmete kohta, mis on ette nähtud tootja laiendatud vastutust käsitlevas artiklis 8.
The report shall be drawn up on the basis of a questionnaire or outline established by the Commission in accordance with the procedure referred to in Article 6 of Council Directive 91/692/EEC of 23 December 1991 standardising and rationalising reports on the implementation of certain Directives relating to the environment [27].
Kõnealuse aruande koostamisel võetakse aluseks küsimustik või lühikirjeldus, mille on kehtestanud komisjon kooskõlas nõukogu 23. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/692/EMÜ teatavate keskkonnaalaste direktiivide rakendamise aruannete ühtlustamise ja ratsionaliseerimise kohta [27] artiklis 6 sätestatud korraga.
The report shall be submitted to the Commission within nine months of the end of the three year period covered by it.
Aruanne esitatakse komisjonile üheksa kuu jooksul pärast selles hõlmatava kolmeaastase ajavahemiku lõppu.
The Commission shall send the questionnaire or outline to the Member States six months before the start of the period covered by the sectoral report.
Komisjon saadab kõnealuse küsimustiku või lühikirjelduse liikmesriikidele kuus kuud enne vastavas sektoriaruandes hõlmatava ajavahemiku algust.
The Commission shall publish a report on the implementation of this Directive within nine months of receiving the sectoral reports from the Member States in accordance with paragraph 1.
Komisjon avaldab aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta üheksa kuu jooksul pärast liikmesriikidelt sektoriaruannete saamist vastavalt lõikele 1.
In the first report that intervenes by 12 December 2014, the Commission shall review the implementation of this Directive, including the energy efficiency provisions, and will present a proposal for revision if appropriate.
Esimeses aruandes, mis koostatakse 12. detsember 2014, kontrollib komisjon käesoleva direktiivi, sealhulgas energiatõhususe sätete rakendamist ja esitab vajaduse korral läbivaatamise ettepaneku.