natgillin/translations-raw huggingface dataset:
improve the quality of existing and new regulations, while preserving their objectives, through a systematic and rigorous assessment of their economic, social (including health) and environmental impacts, while considering and making progress in measurement of the administrative burden associated with regulation, as well as the impact on competitiveness, including in relation to enforcement;
parandama kehtivate ja uute õigusnormide kvaliteeti, säilitades samas nende eesmärgid, ning selleks süsteemselt ja rangelt hindama nende majanduslikku, sotsiaalset (sealhulgas tervise-) ja keskkonnamõju, pidades seejuures silmas ja edendades õigusnormidega seonduva halduskoorma mõõtmist ning mõju konkurentsivõimele, sealhulgas seoses jõustumisega;
encourage enterprises in developing their corporate social responsibility.
julgustama ettevõtteid arendama endas sotsiaalset vastutustunnet.
Europe needs to foster its entrepreneurial drive more effectively and it needs more firms willing to embark on creative or innovative ventures.
Euroopal on vaja ettevõtlikkust tõhusamalt edendada ja ta vajab rohkem äriühinguid, kes sooviksid alustada loovat või uuenduslikku äritegevust.
Policies should create a framework for innovative SMEs that have the potential for high added value and high growth.
Poliitikatega tuleks luua raamistik innovaatiliste VKEde jaoks, kellel on kõrge lisandväärtuse ja kõrge kasvu potentsiaal.
The entrepreneurship dimension should be integrated in the life long learning process from school.
Ettevõtlusmõõde tuleks kaasata elukestva õppe protsessi juba koolist alates.
Partnerships with companies should be encouraged.
Õhutada tuleks partnerlussidemete loomist äriühingutega.
The creation and growth of businesses can be encouraged by improving conditions for access to finance, more efficient financial intermediation, and strengthening economic incentives.
Ettevõtete loomist ja kasvu saab toetada, parandades rahastamisele juurdepääsu tingimusi, tõhustades finantsvahendust ja tugevdades majanduslikku motivatsiooni.
This can include adapting tax systems to reward success, reducing non-wage labour costs and reducing the administrative burdens for start-ups, notably through the provision of relevant business support services (especially for young entrepreneurs) and setting up of single contact points.
See võib hõlmata maksusüsteemide kohandamist edukust soosivaks, palgaväliste tööjõukulude vähendamist ning alustavate ettevõtete halduskoorma vähendamist eelkõige sobivate ettevõtluse tugiteenuste pakkumise teel (eriti noortele ettevõtjatele) ning kesksete kontaktpunktide loomist.
Particular emphasis should be put on facilitating the transfer of ownership including of family businesses, and improving rescue and restructuring proceedings in particular with more efficient bankruptcy laws.
Erilist rõhku tuleks panna omandiõiguse ülemineku hõlbustamisele, sealhulgas perekonnaäride osas, ning ettevõtete saneerimis- ja ümberkorraldusmenetluste parandamisele eelkõige tõhusamate pankrotiseaduste kaudu.
Member States should also promote the diffusion of ICT to SMEs in order to improve productivity and to foster exportation by fostering online administrative procedures.
Liikmesriigid peaksid samuti edendama info- ja sidetehnoloogia levitamist VKEdele, et tõsta tootlikkust ja soodustada eksporti, soodustades haldusmenetluste Interneti kaudu sooritamist.
Due regard is needed to the particular barriers experienced by women entrepreneurs and to identify and develop support to increase the number of women entrepreneurs.
Nõuetekohast tähelepanu tuleb pöörata erilistele tõketele, mida kogevad naisettevõtjad, teha kindlaks, millist toetust on neile võimalik anda, ja neile seda toetust võimaldada, et suurendada naisettevõtjate arvu.
The proposals which will be part of the upcoming ‘Small Business Act’ for the EU to be presented by the Commission, should be designed so as to ensure they contribute to unlocking the growth and jobs potential of SMEs.
Tulevases ELi väikeettevõtjaid käsitlevas õigusaktis sisalduvad ettepanekud, mida komisjon kavatseb esitada, tuleks kavandada nii, et nad aitaksid kaasa VKEde kasvu- ja tööhõivepotentsiaali realiseerimisele.
improve access to finance, in order to favour their creation and growth, in particular micro-loans and other forms of risk capital;
nende loomise ja kasvu soodustamiseks parandama juurdepääsu rahastamisele, eelkõige mikrolaenudele ja muudele riskikapitali liikidele;
strengthen economic incentives, including by simplifying tax systems and reducing non-wage labour costs;
tugevdama majanduslikke stiimuleid, sealhulgas lihtsustama maksusüsteeme ja vähendama palgaväliseid tööjõukulusid;
strengthen the innovative potential of SMEs;
tugevdama VKEde innovatsioonipotentsiaali;
provide relevant support services, like the creation of one-stop contact points and the stimulation of national support networks for enterprises, in order to favour their creation and growth in line with Small firms’ Charter.
pakkuma asjakohaseid tugiteenuseid, näiteks looma igakülgset infot pakkuvaid kontaktpunkte ning ergutama riiklike toetusvõrgustike loomist, et soodustada nende loomist ja kasvu kooskõlas väikeettevõtjate hartaga.
In addition, Member States should reinforce entrepreneurship education and training for SMEs.
Lisaks peaksid liikmesriigid tugevdama ettevõtlusharidust ja VKEdele pakutavat koolitust.
They should also facilitate the transfer of ownership, modernise where necessary their bankruptcy laws, and improve their rescue and restructuring proceedings.
Samuti peaksid nad hõlbustama omandiõiguse üleminekut, vajaduse korral ajakohastama oma pankrotiseadusi ja parandama ettevõtete saneerimis- ja ümberkorraldusmenetlusi.
See also integrated guidelines ‘To promote a growth- and employment-orientated and efficient allocation of resources’ (No 3) and ‘To facilitate all forms of innovation’ (No 8, No 23 and No 24).
Vt ka koondsuunised „Edendada vahendite tõhusat, majanduskasvu ja tööhõive suunitlusega jaotamist” (nr 3) ja „Soodustada kõiki innovatsiooniliike” (nr 8, nr 23 ja 24).
Modern infrastructure (transport, energy and digital communication) is an important factor affecting the attractiveness of locations.
Tänapäevane infrastruktuur (transport, energia ja digitaalside) on oluline paikkonna atraktiivsust mõjutav tegur.
It facilitates mobility of persons, goods and services throughout the Union.
See soodustab isikute, kaupade ja teenuste liikumist kogu Euroopa Liidus.
By reducing transport and communication costs and by widening markets, interconnected and interoperable trans-European networks help foster international trade and fuel internal market dynamics.
Transpordi- ja sidekulude vähendamise ja turgude laiendamisega aitavad ühendatud ja koostalitusvõimelised üleeuroopalised võrgud tugevdada rahvusvahelist kaubandust ning muudavad siseturu toimimise sujuvamaks.
Moreover, the ongoing liberalisation of European network industries fosters competition and drives efficiency gains in these sectors.
Peale selle tugevdab käimasolev Euroopa võrgutööstuste liberaliseerimine konkurentsi ja muudab nende sektorite töö tõhusamaks.
In terms of future investment in European infrastructure, the implementation of 30 priority transport projects identified by Parliament and Council in the trans-European network (TEN) transport guidelines, as well as the completion of the quick-start cross-border projects for transport, renewable energy and broadband communications and research (identified under the European Initiative for Growth) and the implementation of the other transport projects, supported by the Cohesion Fund should be a priority.
Tulevikus Euroopa infrastruktuuri tehtavate investeeringute seisukohast tuleks esmatähtsaks lugeda parlamendi ja nõukogu poolt üleeuroopalisi transpordivõrke käsitlevates suunistes esitatud 30 prioriteetse transpordiprojekti rakendamist ning Euroopa kasvualgatuse raames esitatud ja kindlaksmääratud piiriüleste transpordi, taastuvenergeetika, lairiba sidetehnoloogia ja teadusuuringute alaste kiirprojektide (ning Ühtekuuluvusfondist toetatavate muude transpordiprojektide) elluviimist.
Infrastructure bottlenecks within countries also need to be tackled.
Samuti tuleb tegelda infrastruktuuri kitsaskohtadega eri riikides.
develop adequate conditions for resource-efficient transport, energy and ICT infrastructures, in priority, those included in the TEN networks, by complementing Community mechanisms, including in particular cross-border sections and peripheral regions, as an essential condition to achieving a successful opening up of the network industries to competition;
arendama välja sobivad tingimused ressursisäästlikele transpordi-, energia- ning info- ja sidetehnoloogia infrastruktuuridele (esmajärjekorras neile, mis kuuluvad TEN-võrgustikesse), täiendades ühenduse mehhanisme, sealhulgas eelkõige piiriülestes osades ja äärealadel, kuna see on oluline eeltingimus võrgutööstuste edukaks avamiseks konkurentsile;
consider the development of public-private partnerships;
kaaluma avaliku ja erasektori partnerluse arendamist;
consider the case for appropriate infrastructure pricing systems to ensure the efficient use of infrastructure and the development of a sustainable modal balance, emphasising technology shift and innovation and taking due account of environmental costs and the impact on growth.
kaaluma võimalust rakendada asjakohased infrastruktuuride hinna määramise süsteemid, et tagada infrastruktuuri tõhus kasutamine ja jätkusuutliku transpordiliikide tasakaalu arendamine, pöörates erilist tähelepanu tehnoloogia arengule ja innovatsioonile ning võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnakulusid ja mõju majanduskasvule.
See also integrated guideline ‘To facilitate the spread and effective use of ICT and build a fully inclusive information society’ (No 9).
Vt ka kompleksne suunis „Soodustada info- ja sidetehnoloogia levikut ja tõhusat kasutamist ning ehitada üles kõiki osapooli kaasav infoühiskond” (nr 9).
Guideline 1.
Suunis 1.
To secure economic stability for sustainable growth
Tagada majanduslik stabiilsus jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks
Guideline 2.
Suunis 2.
Guideline 3.
Suunis 3.
To promote a growth- and employment-orientated and efficient allocation of resources
Edendada vahendite tõhusat, majanduskasvu ja tööhõive suunitlusega jaotamist
Guideline 4.
Suunis 4.
To ensure that wage developments contribute to macroeconomic stability and growth and to increase adaptability, Member States should encourage the right framework conditions for wage-bargaining systems, while fully respecting the role of the social partners, with a view to promoting nominal wage and labour cost developments consistent with price stability and the trend in productivity over the medium term, taking into account differences across skills and local labour market conditions.
Tagamaks, et palgatõus/palkade areng aitab kaasa makromajandusliku stabiilsuse ja kiirema majanduskasvu saavutamisele ning kohanemisvõime tõstmisele, peaksid liikmesriigid kujundama õige raamistiku palgaläbirääkimiste jaoks, täiel määral austades tööturu osapoolte õigusi, et edendada hindade stabiilsusega kooskõlas olevat nominaalset palkade ja tööjõukulutuste arengut ning keskpika ajavahemiku tootlikkust, võttes arvesse erinevusi töötajate kvalifikatsiooni ja kohalikel tööturgudel valitsevate tingimuste vahel.
Guideline 5.
Suunis 5.
To promote greater coherence between macroeconomic, structural and employment policies
Edendada makromajanduspoliitika, struktuuripoliitika ja tööhõivepoliitika vahelist sidusust
Guideline 6.
Suunis 6.
To contribute to a dynamic and well-functioning EMU, euro-area Member States need to ensure better coordination of their economic and budgetary policies, in particular:
Et aidata kaasa dünaamilise ja hästitoimiva majandus- ja rahaliidu kujunemisele, peavad eurotsooni liikmesriigid tagama oma majandus- ja eelarvepoliitika parema kooskõlastamise ning eelkõige:
Guideline 7.
Suunis 7.
To increase and improve investment in R & D, in particular by private business, the overall objective for 2010 of 3 % of GDP is confirmed with an adequate split between private and public investment, Member States will define specific intermediate levels.
Et suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, eelkõige eraettevõtjate poolt, kinnitatakse üldeesmärgiks saavutada 2010. aastaks teadus- ja arendustegevuse investeeringute tase 3 % SKTst, mis jaguneb sobival viisil era- ja avaliku sektori investeeringute vahel, kusjuures liikmesriigid ise määravad kindlaks konkreetsed vahetasemed.
Guideline 8.
Suunis 8.
To facilitate all forms of innovation, Member States should focus on:
Et soodustada kõiki innovatsiooniliike, peaksid liikmesriigid keskenduma:
Guideline 9.
Suunis 9.
To facilitate the spread and effective use of ICT and build a fully inclusive information society, Member States should:
Et soodustada info- ja sidetehnoloogia levikut ja tõhusat kasutamist ning ehitada üles kõiki osapooli kaasav infoühiskond, peaksid liikmesriigid:
Guideline 10.
Suunis 10.
To strengthen the competitive advantages of its industrial base, Europe needs a solid industrial fabric throughout its territory.
Et tugevdada oma tööstusliku baasi konkurentsieeliseid, vajab Euroopa kogu oma territooriumil tugevat tööstusstruktuuri.
Guideline 11.
Suunis 11.
To encourage the sustainable use of resources and strengthen the synergies between environmental protection and growth, Member States should:
Et ergutada ressursse säästlikult kasutama ning tugevdada majanduskasvu ja keskkonnakaitse koostoimet, peaksid liikmesriigid:
Guideline 12.
Suunis 12.
To extend and deepen the internal market, Member States should:
Et laiendada ja süvendada siseturgu, peaksid liikmesriigid:
Guideline 13.
Suunis 13.
To ensure open and competitive markets inside and outside Europe and to reap the benefits of globalisation, Member States should give priority to:
Et tagada turgude avatus ja konkurentsivõime nii Euroopas kui ka väljaspool Euroopat ning kasutada ära globaliseerimisest saadavat kasu, peaksid liikmesriigid seadma endale järgmised prioriteedid:
Guideline 14.
Suunis 14.
To create a more competitive business environment and encourage private initiative through better regulation, Member States should:
Et luua atraktiivsem ettevõtluskeskkond ning ergutada eraalgatust parema õigusloome abil, peaksid liikmesriigid:
Guideline 15.
Suunis 15.
To promote a more entrepreneurial culture and create a supportive environment for SMEs, Member States should:
Et edendada ettevõtluskultuuri ning luua soodne keskkond väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, peaksid liikmesriigid:
Guideline 16.
Suunis 16.
on the 2008 update of the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community and on the implementation of Member States’ employment policies
liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste ajakohastamise kohta 2008. aastal ja liikmesriikide tööhõivepoliitika rakendamise kohta
Having regard to the conclusions of the European Council on 13 and 14 March 2008,
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13.–14. märtsi 2008. aasta kohtumise järeldusi,
The Council adopted in July 2005 a Recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community (2005 to 2008) [1] and a Decision on Guidelines for the employment policies of the Member States [2], which together form the ‘Integrated guidelines for growth and jobs’.
Nõukogu võttis 2005. aasta juulis vastu soovituse liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2005–2008) [1] ja otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta, [2] mis moodustavad koos „Töökohtade loomist ja majanduskasvu käsitlevad ühtsed suunised”.
Member States were invited to take the Integrated guidelines for growth and jobs into account in their national reform programmes (hereinafter ‘NRPs’).
Liikmesriike kutsuti üles arvestama majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtseid suuniseid oma riiklikes reformiprogrammides.
Member States submitted their NRPs by October 2005, which the Commission assessed and reported on in its contribution to the 2006 Spring European Council.
Kõik liikmesriigid esitasid oma riiklikud reformiprogrammid 2005. aasta oktoobriks ning komisjon hindas neid ja esitas aruande 2006. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogu kohtumisele.
The 2006 Spring European Council took note of these documents and identified four priority areas (R & D and innovation, business environment, employment opportunities and an integrated energy policy) within which it agreed a limited number of specific actions which it urged Member States to complete before the end of 2007.
aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel võeti need dokumendid teadmiseks ning määratleti neli prioriteetset valdkonda (teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, ärikeskkond, tööhõivevõimalused ning ühtne energiapoliitika), mille raames leppis Euroopa Ülemkogu kokku mõned konkreetsed meetmed, mida ta soovitas liikmesriikidel enne 2007. aasta lõppu võtta.
In accordance with the conclusions of the 2006 Spring European Council, the Member States presented annual reports on the implementation of the national reform programmes (implementation reports).
Kooskõlas 2006. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustega esitasid liikmesriigid aastaaruanded riiklike reformiprogrammide rakendamise kohta (rakendamisaruanded).
These implementation reports were analysed by the Commission, which presented its findings in the 2007 Annual Progress Report.
Komisjon analüüsis neid rakendamisaruandeid ning esitas oma märkused 2007. aasta eduaruandes.
On the basis of this analysis, a number of country-specific recommendations were issued to the Member States in 2007.
Selle analüüsi põhjal esitati liikmesriikidele 2007. aastal mitmed riigipõhised soovitused.
In order to pursue the Lisbon strategy for growth and jobs in a coherent, integrated manner, these recommendations were adopted in a single instrument, in the Council Recommendation 2007/209/EC of 27 March 2007 on the 2007 update of the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community and on the implementation of Member States’ employment policies [3].
Selleks et järjekindlalt ja ühtselt rakendada majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevat Lissaboni strateegiat, võeti kõnealused soovitused vastu ühtse dokumendina nõukogu 27. märtsi 2007. aasta soovituses 2007/2009/EÜ liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste ajakohastamise kohta 2007. aastal ja liikmesriikide tööhõivepoliitika rakendamise kohta.
This approach reflected the integrated structure of the NRPs and implementation reports, as well as the necessary consistency between the employment guidelines and the Article 99(2) broad economic policy guidelines, as underlined in Article 128(2) of the Treaty.
See lähenemisviis peegeldab riiklike reformiprogrammide ja rakendamisaruannete ühtset struktuuri, samuti tööhõivesuuniste ja asutamislepingu artikli 99 lõikes 2 sätestatud majanduspoliitiliste üldsuuniste vajalikku kooskõla, nagu rõhutatakse asutamislepingu artikli 128 lõikes 2.
The Commission analysed the response to the recommendations as presented in the 2007 Implementation Reports of the Member States, and has presented its analysis of this response in the Strategic Report.
Komisjon analüüsis liikmesriikide 2007. aasta rakendamisaruannetes esitatud soovituste kohaselt võetud meetmeid ning esitas oma analüüsi kõnealustest meetmetest strateegiaaruandes.
On the basis of this analysis, and recognising that it takes some time to implement structural reforms, this document provides a proposal to largely maintain these recommendations, fine-tuning them in light of progress made since their adoption in spring 2007.
Kõnealuse analüüsi alusel ja arvestades, et struktuurireformide rakendamiseks kulub teatav aeg, tehakse käesoleva dokumendiga ettepanek säilitada praegu kehtivad soovitused suures osas muutmata kujul ja täiustada neid, arvestades edusamme, mis on tehtud alates nende vastuvõtmisest 2007. aasta kevadel.
To implement fully the Lisbon strategy for growth and jobs, this Recommendation should also contain specific recommendations to the Member States belonging to the euro area.
Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia täielikuks rakendamiseks peaks kõnealune soovitus sisaldama samuti konkreetseid soovitusi euroalasse kuuluvatele liikmesriikidele.
In order to reinforce coordination of reforms and enhance the multilateral surveillance process in Council, Member States should set out detailed and concrete actions addressing their specific policy responses to the country-specific recommendations and ‘points to watch’ in their national reform programmes and the subsequent annual implementation reports, and furthermore the Commission should provide more analytical underpinning to the proposed recommendations,
Selleks et tõhustada reformide koordineerimist ja parandada nõukogu mitmepoolset järelevalvemenetlust, peaksid liikmesriigid sätestama üksikasjalikud ja konkreetsed meetmed poliitiliste meetmete võtmiseks, et võtta arvesse neile esitatud riigipõhiseid soovitusi ja riiklikes reformiprogrammides sisalduvaid eritähelepanu nõudvaid punkte ja järgnevaid iga-aastaseid rakendamisaruandeid, lisaks peaks komisjon esitatud soovitustele kehtestama analüütilisema aluspõhja,
HEREBY RECOMMENDS that Member States should take action along the lines set out in the Annex and report on their follow-up in their next programmes in the framework of the renewed Lisbon strategy for growth and jobs.
SOOVITAB liikmesriikidel võtta käesoleva dokumendi lisas sätestatu põhjal meetmed ning anda aru nende suhtes võetavatest järelmeetmetest järgmistes programmides majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames.
OJ L 92, 3.4.2007, p. 23.
ELT L 92, 3.4.2007, lk 23.
In the light of Belgium’s 2007 Implementation Report and the Commission’s assessment of progress made to implement key structural reforms and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Võttes arvesse Belgia 2007. aasta rakendamisaruannet ja komisjoni hinnangut peamiste struktuurireformide rakendamisel tehtud edusammude kohta ning tuginedes majanduskasvu ja töökohtade loomist käsitlevatele ühtsetele suunistele, on asjakohased järgmised järeldused.
Belgium has made good progress in implementing its National Reform Programme (NRP) over the 2005-2007 period.
Belgia on ajavahemikus 2005–2007 teinud suuri edusamme riikliku reformiprogrammi rakendamisel.
Belgium has shown some progress in fulfilling the commitments agreed by the 2006 Spring European Council in the four priority action areas.
Belgia on teinud teatavaid edusamme 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel neljas prioriteetses valdkonnas kokku lepitud kohustuste täitmisel.
The Implementation Report shows some policy response to the Council recommendations, but further reform is still necessary.
Rakendamisaruandest selgub, et nõukogu koostatud soovituste järgimiseks on võetud teatavaid poliitilisi meetmeid, kuid vaja on täiendavaid reforme.
There has been some response on the additional areas identified in the Council conclusions as requiring attention.
Nõukogu järeldustes kindlaks määratud täiendavat tähelepanu vajavates valdkondades on võetud teatavaid meetmeid.
The Implementation Report also specifically addresses the recommendations issued to the euro area countries.
Rakendamisaruandes käsitletakse konkreetselt ka euroalasse kuuluvate riikide kohta koostatud soovitusi.
Among the strengths shown by Belgium’s 2007 Implementation Report are the emission reduction policies and the promising results of the guidance and monitoring system of unemployed people.
Belgia 2007. aasta rakendamisaruandest ilmnevad tugevad küljed on muu hulgas heidete vähendamise meetmed ning paljulubavad tulemused töötute nõustamise ja nende jälgimise süsteemi alal.
The policy areas in the Belgian NRP where challenges need to be tackled with the highest priority are reducing the tax burden on labour whilst strengthening fiscal consolidation and improving labour market performance.
Belgia riikliku reformiprogrammi poliitikavaldkonnad, milles tuleb esmajärjekorras puudujääke kõrvaldada, on tööjõu maksukoormuse alandamine ning samal ajal eelarve tasakaalustamise ja tööturu toimimise parandamine.