natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, as the training is to run over a six years period and as the exact number of disadvantaged workers benefiting from the training will be known only at time the training is delivered, the UK authorities intend to apply a general increase of aid intensity of 3,7 % across the board.
Siiski kuna koolitus toimub kuueaastase ajavahemiku jooksul ning kuna koolitust saavate ebasoodsas olukorras olevate töötajate täpne arv saab teatavaks vaid koolituse lõppedes, kavatsevad Ühendkuningriigi ametiasutused tõsta abi osatähtsust 3,7 % võrra kõikide koolituskavade puhul.
The UK authorities have committed themselves to verifying the actual number of disadvantaged workers in each training project ex post and to correct the applied aid intensities accordingly.
Ühendkuningriigi ametiasutused on võtnud kohustuse teha kindlaks ebasoodsas olukorras olevate töötajate tegelik arv iga koolituskava puhul tagantjärele ning kohandada vastavalt sellele kohaldatavat abiosatähtsust.
The routine training budget (model change training excluded): […].
Kohustusliku koolituse eelarve (millest on välja arvatud mudeli muudatuste koolitus): […].
Concretely, routine training is based on the jobholder assimilating the requirements of his particular job post as recorded in a set of basic documents.
Kohustuslik koolitus põhineb täpsemalt töövõtja konkreetse ametikohaga seotud nõuete (mis on kehtestatud mitmes alusdokumendis) omaksvõtmisel.
This job specific training is complemented by recurrent courses given to all staff or specific groups of employees on general aspects of the work at Vauxhall.
Sellist erialast koolitust täiendavad kogu personalile või konkreetsetele töötajarühmadele antavad korduvad kursused Vauxhallis töötamise üldiste aspektide kohta.
Examples of such training is ‘5S’ (Principles of workplace organisation), ‘PDCA & PPS’ (Processes to ensuring that each task is completed and identified problems do not reoccur), ‘Pull Systems’ (Andon and supply chain training) or ‘Handling Conflict’ (dealing with harassment in the workplace).
Sellise koolituse näiteks on „5S” (töökorralduse põhimõtted), „PDCA & PPS” (protsessid, mis tagavad, et iga ülesanne on lõpetatud ja tuvastatud probleemid ei esine uuesti), „Tõmbesüsteemid” (Andoni ja tarneahela koolitus) või „Konflikti lahendamine” (tegelemine küsimustega, mis on seotud ahistamisega töökohas).
All GM plants are assessed annually as to their level of compliance with GSM standards.
Kõigi GM-i tehaste puhul hinnatakse igal aastal nende üldistele tootmisstandarditele vastavuse taset.
The evaluation standards and pass grade vary from year to year.
Hindamisstandardid ja taseme künnis erinevad aastate lõikes.
In 2007, Vauxhall achieved […].
aastal sai Vauxhall […].
However, in order to meet group standards for 2008, Vauxhall will need to achieve […].
Vaatamata sellele peab Vauxhall selleks, et vastata kontserni 2008. aasta standarditele, saavutama […].
For example, the Production System Training concerning the body shop will cover amongst other topics.
Näiteks tootmissüsteemi koolitus, mis käsitleb sõiduki kereehitust, hõlmab muu hulgas: Fanuci robotitehnikat, Siemensi kontrollisüsteeme ja Perceptroni mõõtesüsteeme.
Fanuc robotics, Siemens control systems and Perceptron measurement systems, all provided by trainers external to Vauxhall.
Kõiki kõnealuseid koolitusi viivad läbi väliskoolitajad.
The Simulated Work Environment (SWE) is a much simplified model production line in which a reduced-scale model car is built in a few steps.
Simuleeritud töökeskkond on väga lihtsustatud mudeli tootmisliin, milles vähendatud mõõtmetega auto ehitatakse mõne etapiga.
It bears no relation with the real production process, but is designed to give the trainees hands-on experience of general issues of the design and layout of a production process.
Kõnealusel koolitusel ei ole mingit seost tegeliku tootmisprotsessiga, kuid see on loodud selleks, et anda koolitavatele praktiline kogemus disaini üldistes küsimustes ja tootmisprotsessi vormingus.
See Commission Decision 2006/938/EC of 4 July 2006 on State aid C 40/05 (ex N 331/05) which Belgium is planning to give to Ford Genk (OJ C 366, 21.12.2006, p. 32) and Commission Decision 2007/612/EC of 4 April 2007 on State aid C 14/06 which Belgium is planning to implement for General Motors Belgium in Antwerp (OJ L 243, 18.9.2007, p. 71).
Vt komisjoni 4. juuli 2006. aasta otsus 2006/938/EÜ riigiabi C 40/05 (ex N 331/05) kohta, mida Belgia kavatseb anda ettevõtjale Ford Genk (ELT C 366, 21.12.2006, lk 32) ja komisjoni 4. aprilli 2007. aasta otsus 2007/612/EÜ riigiabi C14/06 kohta, mida Belgia kavatseb anda Antwerpenis asuvale General Motors Belgiumile (ELT L 243, 18.9.2007, lk 71).
This is in line with Recital 16 of the Training Aid Regulation.
See on kooskõlas koolitusabi määruse põhjendusega 16.
This is reiterated in Recital 11 of the Training Aid Regulation which clarifies that it must be ‘ensure[d] that State aid is limited to the minimum necessary to obtain the Community objective which market forces alone would not make possible […]’.
Seda on rõhutatud koolitusabi määruse põhjenduses 11, milles selgitatakse, et tuleb tagada, „et riigiabi piirduks üksnes miinimummääraga, mida on vaja sellise ühenduse eesmärgi saavutamiseks, mida turujõud üksi ei suudaks saavutada […]”.
A similar point was accepted in Decision 2007/612/EC of 4 April 2007 on State aid C 14/06.
Samalaadne asjaolu oli aktsepteeritav 4. aprilli 2007. aasta otsuses 2007/612/EÜ riigiabi C 14/06 kohta.
See Recital 44 of that Decision.
Vt kõnealuse otsuse põhjendus 44.
Thus, by way of examples, the courses ‘Astra Cockpit Module’ and ‘Fuel and Braking Module’ will use practical steps in the assembly process as context to illustrate a set of generic skills that can improve the quality and performance of the task, such as for example line layout (devising the optimal relation between flow of material, position of machinery and movements of the worker), optimal inventory levels (understanding the need of having just the right levels of inventory) or ergonomics.
Nii näiteks kasutatakse kursustel „Astra keremudel” ja „Kütuse ja pidurdusmudel” kokkupaneku protsessi taustal praktilisi meetodeid, et illustreerida mitmeid üldoskusi, millega saaks parandada töö kvaliteeti ja teostust, nagu näiteks liini paiknemine (töötades välja optimaalse suhte materjalivoo, seadmete asupaiga ja töötajate liigutuste vahel), optimaalne lõpetamata toodangu hulk (saades aru vajadusest omada õiges koguses lõpetamata toodangut) või ergonoomika.
Those skills are, in turn, transferable to a wide range of activities, within the manufacturing sector or beyond.
Need oskused on ülekantavad mitmetesse tegevusaladesse nii tootmissektoris kui ka väljaspool.
Vauxhall intends to source the training from two companies, Impact Training Consultancy and Dale Carnegie.
Vauxhall kavatseb koolituse tellida kahelt ettevõtjalt – Impact Training Consultancy’lt and Dale Carnegie’lt.
Probably the GM plants in Eisenach (Germany) or in Gliwice (Poland) which are generally recognised as ‘benchmark’ sites when it come to lean manufacturing.
Eeldatavasti GMi tehastes Eisenachis (Saksamaal) või Gliwice’is (Poolas), mis on üldiselt tuntud timmitud tootmise puhul nn võrdlustehastena.
These sites are generally recognised as exemplar and regularly visited by parties from other firms or sectors.
Kõnealused tehased on üldiselt tunnustatud kui eeskuju andvad tehased ning neid külastavad korrapäraselt muude ettevõtete või sektorite esindajad.
It is apparent that the choice of these sites can be motivated by their general ‘benchmark’ status in relation to the application of lean manufacturing principles and that it does not necessarily imply that the training will be GM-specific.
On selge, et valik nende tehaste kasuks võib olla tehtud nende üldise „võrdlusaluse” staatuse tõttu seoses timmitud tootmise põhimõtete kohaldamisega ning see ei tähenda ilmtingimata, et koolitus on GMi keskne.
List of interested parties that have submitted comments following the opening of the in-depth investigation procedure pursuant to Article 88(2) of the Treaty
Loetelu huvitatud isikutest, kes esitasid märkused pärast asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohast põhjaliku uurimismenetluse algatamist
Integrated Training Plan This part of the training concerns the implementation of the ‘Global Manufacturing System’ (GMS) which incorporates best practices and technologies into a common manufacturing system for GM operations.
Integreeritud koolituskava kõnealune koolitus hõlmab üldise tootmissüsteemi rakendamist, mis kaasab hea tava ja tehnoloogia GM operatsioonide ühtsesse tootmissüsteemi.
Through a series of objectives (People Involvement, Standardisation, Built-in Quality, Short Lead Time, Continuous Improvement) the training will allow Vauxhall staff to build future generations of cars in a better way;
Mitu erineva suunitlusega koolitust („Inimeste osalus”, „Standardite väljatöötamine”, „Sisseehitatud kvaliteet”, „Lühem teostusaeg”, „Järjepidev areng”) võimaldavad ettevõtja Vauxhall töötajatel toota edukamalt tulevase põlvkonna sõidukeid.
The Integrated Training Programme goes beyond the needs of production and what is needed to meet the GM group standards.
Integreeritud koolituskava ületab tootmise ja GMi kontserni standarditele vastamise vajadused.
The purpose is to make the workforce go beyond the training needed to simply fulfil their assigned job functions and to help them gain a deeper understanding of the principles underlying the manufacturing process.
Selle eesmärk on võimaldada töötajatel saada oma tööülesannete täitmiseks vajalikust koolitusest enamat ning aidata neil omandada põhjalikum arusaamine tootmisprotsessi aluspõhimõtetest.
The terms specific training and general training are defined in Article 2(d) and (e) of the Training Aid Regulation. Specific training ‘involves tuition directly and principally applicable to the employee’s present or future position in the assisted firm and provides qualifications which are not or only to a limited extent transferable to other firms or fields of work’.
Mõisted eri- ja üldkoolitus on määratletud koolitusabi määruse artikli 2 punktides d ja e. Erikoolitus on koolitus, mille raames õpitut saab vahetult ja peaasjalikult kasutada abistavas ettevõttes töötaja praegusel või tulevasel töökohal ja millega antakse oskusi, mida ei saa üle kanda muudesse ettevõtetesse või töövaldkondadesse või mida saab üle kanda üksnes piiratud ulatuses.
The terms ‘general training’ and ‘specific training’ are used as defined in Article 2(d) and (e) of Commission Regulation (EC) No 68/2001 of 12 January 2001 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to training aid (OJ L 10, 13.1.2001, p. 20). Regulation (EC) No 68/2001 is hereinafter referred to in this Decision as ‘the Training Aid Regulation’.
Mõisteid „üldkoolitus” ja „erikoolitus” on kasutatud vastavalt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 68/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20)) artikli 2 punktile d. Määrus nr 68/2001 on käesolevas otsuses edaspidi „koolitusabi määrus”.
on State aid C 15/07 (ex NN 20/07) implemented by Italy on the tax incentives in favour of certain restructured banks
riigiabi C 15/07 (ex NN 20/07) kohta, mida Itaalia rakendas maksusoodustuse andmisega teatavatele restruktureeritud pankadele
(notified under document number C(2008) 869)
(teatavaks tehtud numbri K(2008) 869 all)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provision cited above [1],
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkused vastavalt eespool nimetatud sätetele ja võttes neid märkusi arvesse, [1]
On 24 December 2003, the Italian Parliament enacted Law No 350 of 24 December 2003 (Law 350/2003) [2], which at Article 2(26) provides a special tax realignment scheme for the assets of certain banks resulting from or concerned with banking reorganisations pursuant to Law No 218 of 30 July 1990 (Law 218/1990) on the privatisation of the State-owned banking sector in Italy.
detsembril 2003 võttis Itaalia Parlament vastu 24. detsembri 2003. aasta seaduse nr 350 (seadus 350/2003), [2] mille artikli 2 lõige 26 näeb ette maksustamise erikorra 30. juuli 1990. aasta seaduse nr 218 (seadus 218/1990 riigi omanduses oleva pangandussektori erastamise kohta Itaalias) alusel pankade restruktureerimise tulemusel tekkinud või restruktureerimisest mõjutatud teatavate pankade vara maksustamise jaoks.
The Italian authorities did not notify the scheme to the Commission for State aid review pursuant to Article 88(3) of the EC Treaty.
Itaalia ametiasutused jätsid kõnealusest erikorrast komisjonile teatamata, kuigi seda nähakse riigiabi kontrollimise võimaldamiseks ette asutamislepingu artikli 88 lõikes 3.
The Commission, however, initiated a preliminary review of the scheme.
Komisjon algatas nimetatud korra suhtes esialgse uurimismenetluse.
By letter dated 26 September 2005 (D/57424), the Commission requested the Italian authorities to provide all the relevant information to examine the compatibility of the scheme with State aid rules and its lawfulness pursuant to the obligation to notify any plan to grant State aid under Article 88(3) of the EC Treaty.
Viidates kavandatud riigiabist teatamise kohustusele EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 järgi, palus komisjon oma 26. septembri 2005. aasta kirjas (D/57424) Itaalia ametiasutustel esitada kõnealuse erikorra riigiabi eeskirjadega kokkusobivuse ja selle seaduslikkuse hindamiseks kogu asjaomane teave.
By letter of 29 November 2005 (A/39913), Italy provided the information requested.
Itaalia esitas nõutud teabe 29. novembri 2005. aasta kirjaga (A/39913).
By letter dated 31 March 2006, the Commission requested additional clarifications to Italy as to the possible State aid nature of the scheme in review and its compatibility with the common market.
märtsi 2006. aasta kirjas palus komisjon Itaalialt lisateavet, et selgitada kontrollitava erikorra võimalikku riigiabi olemust ja selle kokkusobivust ühisturuga.
By letter of 5 May 2006 (A/33466), Italy provided the requested information.
Itaalia esitas nõutud teabe 5. mai 2006. aasta kirjaga (A/33466).
On 3 July 2006, the Commission met the Italian authorities to discuss the functioning and justification of the tax scheme in review.
juulil 2006. aastal kohtus komisjon Itaalia ametiasutuste esindajatega, et arutada kontrollitava erikorra toimimist ja põhjendatust.
During the meeting the Commission took note of the explanations provided by the Italian authorities while it maintained some doubts about the possible State aid nature of the scheme and its compatibility with the common market.
Komisjon võttis Itaalia ametiasutuste selgitused teadmiseks, kuid see ei hajutanud kõiki kahtlusi seoses erikorra riigiabi olemusega ja selle ühisturuga kokkusobivusega.
By letter of 28 July 2006 (A/36106), the Italian authorities provided a summary of the information presented by Italy including the clarifications made during the meeting of 3 July 2006.
juuli 2006. aasta kirjaga (A/36106) esitasid Itaalia ametiasutused Itaalia esitatud teabest kokkuvõtte, mis hõlmas ka 3. juuli 2006. aasta kohtumisel antud selgitusi.
By letter dated 30 May 2007 (D/203295), the Commission notified Italy of its decision to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty concerning the abovementioned measure.
mai 2007. aasta kirjaga (D/203295) teatas komisjon Itaaliale otsusest algatada eespool nimetatud meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetlus.
In its decision, published in the Official Journal of the European Union [3], the Commission invited interested parties to submit their comments on its opening of the formal investigation procedure.
Euroopa Liidu Teatajas avaldatud otsuses [3] kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama märkusi ametliku uurimismenetluse algatamise kohta.
By letter dated 5 July 2007 (A/35808), the Italian authorities submitted their comments.
Itaalia ametiasutused esitasid oma märkused 5. juuli 2007. aasta kirjaga (A/35808).
By letters dated respectively 3 October 2007 (D/53926) and 22 November 2007 (D/54681), the Commission informed the Italian authorities of the comments received from interested parties and asked Italy to formulate its observations.
oktoobri 2007. aasta (D/53926) ja 22. novembri 2007. aasta (D/54681) kirjades teatas komisjon Itaalia ametiasutustele huvitatud isikutelt saabunud märkustest ning palus Itaalial esitada oma tähelepanekud.
By letters dated 5 November 2007 (A/39031) and 21 December 2007 (A/40631), the Italian authorities informed the Commission that they had no further comments to make.
novembri 2007. aasta (A/39031) ja 21. detsembri 2007. aasta (A/40631) kirjadega teatasid Itaalia ametiasutused komisjonile, et neil rohkem märkusi ei ole.
DETAILED DESCRIPTION OF THE SCHEME
MAKSUSTAMISE ERIKORRA ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
Capital gains taxation
Kapitali kasvutulu maksustamine
Shareholders of the taxable entity are separate taxpayers from the company of which they own participations and are in principle subject to tax on all gains and dividends earned in respect of stock held, although various reliefs exist to mitigate double taxation.
Maksustatava ettevõtte osanikud ja aktsionärid on äriühingust, milles neil on osalus, eraldiseisvad maksumaksjad ning põhimõtteliselt kuulub tulumaksuga maksustamisele nende aktsiate ja osadega teenitav tulu või dividenditulu, kuigi topeltmaksustamise vältimiseks on mitmeid maksuvabastusi.
Company capital gains are therefore separately taxable from the shareholders gains when the gains resulting from the sale or transfer of the company assets are realised and fiscally recognised.
Seega maksustatakse äriühingu kapitali kasvutulu osanike ja aktsionäride tulust eraldiseisvana, kui äriühingu vara müügist või võõrandamisest saadav tulu realiseeritakse ja kajastatakse maksunduslikult.
Company interest expense is in principle deductible, while the cost of equity capital is not, resulting in tax only at the debt holder level (and at the debt holder rate of tax) on earnings paid as interest but tax is applied at the company level and, at least in principle, again at the shareholder level on dividends accruing to equity investors.
Äriühingu intressikulu saab tulust üldjuhul maha arvata, omakapitali kulusid aga mitte, mille tulemusel toimub maksustamine ainult võlausaldaja tasandil (ja võlausaldajale kehtiva maksumääraga) intressidena teenitud tulu puhul, kuid äriühingu tasandil ja vähemalt põhimõtteliselt ka aktsionäri või osaniku tasandil, kui makstakse dividende omakapitali tehtud investeeringult.
An acquisition by a shareholder of an interest in a company does not occasion a change in the company’s asset basis.
Kui aktsionär omandab äriühingus osaluse, siis äriühingu põhivara seis sellest ei muutu.
On the other hand, the general rule is that a disposal of company assets generates a company-level taxable gain or loss.
Äriühingu vara müümisel tekib aga üldiselt äriühingu tasemel maksustatav kasum või kahjum.
Since the tax on disposal is generally paid up front but the tax benefits of the stepped-up basis in the assets being sold arise over time (periodic depreciation), the effects of having a taxable sale of assets at the company level is generally an increase in the net aggregate tax of the seller company and the acquiring company.
Kuna müügitulu kuulub maksustamisele kohe, aga müüdava põhivara maksumuse korrigeerimisega seonduvad maksusoodustused realiseeruvad hiljem (perioodiline kulum), tähendab vara müügitulu maksustamine äriühingu tasandil üldjuhul nii müüja kui ka omandaja äriühingu jaoks netomaksu kogusumma kasvu.
The disposal of a company asset to its shareholders should also give rise to taxation of the inherent gain in the asset if there is a corresponding stepped-up basis in the relevant asset in the hands of shareholders, including if the latter are companies, because there should be no step-up in the basis of company assets without company-level tax recognition.
Äriühingu põhivara müümisel selle aktsionäridele peaks maksustatama ka kapitalile omast tulu, kui aktsionäri puhul rakendatakse asjaomase vara suhtes põhivara maksumuse korrigeerimist, sh kui aktsionäriks või osanikuks on äriühingud, sest äriühingu puhul ei tohiks põhivara maksumust korrigeerida, kui äriühingu tasandil maksustamist ei toimu.
Assets revaluations and realignments in general
Vara ümberhindamine ja maksustatava väärtuse korrigeerimine üldiselt
An assets revaluation in a company’s commercial statements is an accounting operation by which the book value of fixed assets is stepped-up to the current value (fixed assets are normally depreciable so that their book value devaluates over time, while their current value may be higher than their depreciated value because the assets maintained their value or appreciated over time).
Põhivara ümberhindamine äriühingu majandusaasta aruandes on raamatupidamistoiming, millega korrigeeritakse põhivara bilansilist väärtust, et kajastada selle tegelikku väärtust (põhivara kantakse tavaliselt kulumisse, seega selle bilansiline väärtus aja jooksul väheneb; samas võib selle tegelik väärtus olla suurem kui selle bilansiline jääkväärtus, kuna vara ei ole oma väärtust kaotanud või see on aja jooksul isegi tõusnud).
Finally, upon future sale of the assets (with stepped-up value), there will be a lower capital gain resulting from the lower difference between the consideration received for the sale and the book value of the assets.
Kui põhivara tulevikus (korrigeeritud väärtusega) müüakse, on kapitali kasvutulu väiksem, sest erinevus müügitulu ja vara bilansilise väärtuse vahel on väiksem.
Revaluations are extraordinary accounting operations because the accounting rules tend to give a prudential value for the companies’ assets and a revaluation is based on the assumption that a given asset is worth more than it was paid for and, as with any assumption, it can be proven incorrect in the light of future market events.
Ümberhindamine on erandlik raamatupidamistoiming, kuna raamatupidamiseeskirjad nõuavad enamasti äriühingu vara usaldusväärset hindamist ja ümberhindamine põhineb eeldusel, et asjaomase vara väärtus on suurem kui selle soetamismaksumus, ja nagu igasugune eeldus, võib seegi osutuda edaspidi turul toimuvat silmas pidades valeks.
However, the recently introduced IFRS accounting principles, which became binding rules for certain companies and for banks in Italy, provide for fair values of assets to be booked, especially with respect to financial instruments (as a result, gains and losses will emerge).
Hiljuti kasutusele võetud rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid, mis on nüüd teatavate äriühingute ja pankade suhtes Itaalias siduvad, näevad ette, et vara tuleb bilansis kajastada selle õiglases väärtuses, eriti juhul, kui tegemist on finantsinstrumentidega (mille tulemusena tekivad tulud ja kulud).
Furthermore, in company restructurings, assets are exchanged at their current value (which is normally higher than the book value) and re-valuations are accordingly booked.
Lisaks sellele vahetatakse äriühingute ümberstruktureerimisel varasid nende hetkeväärtuse alusel (mis on tavaliselt suurem, kui nende bilansiline väärtus) ning bilansis kajastatakse vastavad ümberhindamised.
Assets revaluations would normally be taxable events as far as capital gains are realised and increased tax values recognised.
Vara ümberhindamine oleks tavaliselt maksustatav niivõrd, kuivõrd toimub kapitali kasvutulu realiseerimine ning maksustatava väärtuse kasv deklareeritakse.
Capital gains would increase the taxable income and accordingly raise the current tax liability of the beneficiaries concerned even in case there is no cash realisation.
Kapitali kasvutulu suurendaks maksustatavat tulu ja vastavalt asjaomaste tulusaajate maksukohustust ka juhul, kui rahalist tehingut ei toimu.
To avoid paying tax on gains not yet realised in cash, the tax system generally freezes the tax gain by maintaining a lower tax value for the assets than the book value.
Selleks et vältida maksu tasumist kasvutulult, mille puhul rahalist tehingut ei toimu, külmutab maksusüsteem üldiselt maksutulu, jättes vara maksustatava väärtuse väiksemaks kui on selle bilansiline väärtus.