natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The policy areas in the Polish NRP where challenges need to be tackled with the highest priority are: a stronger commitment to address the sustainability of the public finances; vigorous actions to improve regulation and to promote opening of markets in network industries; implementation of the R & D reforms; further measures to address the low employment rate of older workers; better focusing of active labour market policy on the most vulnerable groups; and putting in place the lifelong learning strategy.
Poola riikliku reformiprogrammi poliitikavaldkonnad, milles tuleb esmajärjekorras puudujääke kõrvaldada, on järgmised: suurem pühendumine riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisele; jõulised meetmed õigusliku reguleerimise parandamiseks ja turgude avamise edendamiseks võrgutööstuses; teadus- ja arendustegevuse reformide elluviimine; täiendavad meetmed eakamate töötajate madala tööhõivemäära suurendamiseks; parem keskendatus aktiivsele tööturupoliitikale seoses kõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmadega; elukestva õppe strateegia koostamine.
Against this background Poland is recommended to:
Sellest tulenevalt soovitatakse Poolal:
strengthen the fiscal consolidation and supplement the nominal state budget deficit ‘anchor’ (deficit ceiling) with further mechanisms to enhance control over expenditure,
parandada eelarve tasakaalustamist ja rakendada lisaks riigieelarve nominaalse puudujäägi ülemmäärale täiendavaid mehhanisme, et tõhustada kontrolli kulutuste üle;
improve the framework for competition in network industries, including the energy markets, inter alia, through a review of the role of regulators,
tõhustada konkurentsitingimusi võrgupõhistes tööstusharudes, sealhulgas energiaturul, muu hulgas regulaatorite rolli läbivaatamise abil;
pursue the reform of the public research sector with a view to R & D and innovation being boosted, and implementing the framework for private sector R & D,
jätkata riikliku teadussektori reforme teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ergutamiseks ning võtta kasutusele erasektori teadus- ja arendustegevuse raamistik;
with a view to developing an integrated flexicurity approach, increase the level and efficiency of active labour market policy, notably for older persons and groups vulnerable to poverty, review benefit systems to improve the incentive to work, put in place the lifelong learning strategy, and modernise education and training systems in view of labour market needs.
eesmärgiga arendada välja ühtne kaitstud paindlikkuse põhimõte, suurendada aktiivse tööturupoliitika taset ja tõhusust, eelkõige silmas pidades eakamaid inimesi ja vaesusohus rühmi, vaadata läbi sotsiaalhüvitiste süsteem tööstiimulite parandamiseks, kehtestada elukestva õppe strateegia ning ajakohastada haridus- ja koolitussüsteeme kooskõlas tööturu vajadustega.
In addition, building on the progress made, it will be important for Poland over the period of the NRP to focus on the following challenges: upgrading transport infrastructure; speeding-up the business registration process; ensuring timely implementation of the e-government programmes; and improve the transposition of internal market legislation; and increasing childcare provision with a view to reconciling work and family life.
Lisaks on oluline, et juba saavutatud edule toetudes keskenduks Poola riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil järgmisele: transpordiinfrastruktuuri ajakohastamine; äriettevõtete registreerimise protsessi kiirendamine; e-valitsuse programmi õigeaegse rakendamise tagamine; siseturgu käsitlevate õigusaktide ülevõtmise edendamine; lastehoiuteenuste osutamise parandamine, et ühitada töö ja perekonnaelu.
In the light of the 2007 Portuguese Implementation Report and the Commission’s assessment of progress made in implementing key structural reforms and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Võttes arvesse Portugali 2007. aasta rakendamisaruannet ja komisjoni hinnangut peamiste struktuurireformide rakendamisel tehtud edusammude kohta ja võttes aluseks majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtseid suuniseid, on kohased järgmised järeldused.
Portugal has made good progress in implementing its National Reform Programme (NRP) over the 2005-2007 period.
Portugal on aastatel 2005–2007 oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel teinud suuri edusamme.
Portugal has shown good progress in fulfilling the commitments agreed by the 2006 Spring European Council in the four priority action areas.
Portugal on teinud suuri edusamme ka 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel neljas prioriteetses valdkonnas kokku lepitud kohustuste täitmisel.
The Implementation Report shows a good policy response to the recommendations issued by the Council.
Rakendamisaruandest selgub, et nõukogu vastu võetud soovituste järgimiseks on võetud mitmeid meetmeid.
There has also been some policy response on the additional areas identified by the Council conclusions as requiring attention.
Nõukogu järeldustes kindlaks määratud täiendavat tähelepanu vajavates valdkondades on võetud teatavaid poliitilisi meetmeid.
Some of the strengths shown by the 2007 Portuguese Implementation Report are: the progress achieved in correcting fiscal imbalances and promoting sustainable reforms of the public administration, on pension and healthcare reform, progress on unlocking business potential and the implementation of the Technological Plan.
Portugali 2007. aasta rakendamisaruandest ilmnevad järgmised tugevad küljed: edu eelarve tasakaalustamisel ja jätkusuutlike reformide edendamisel avalikus halduses, pensioni- ja tervishoiureformi teostamisel, edu äripotentsiaali avamisel ja tehnoloogiakava rakendamisel.
The policy areas in Portugal’s NRP where challenges need to be tackled with the highest priority are: consolidating public finances, whilst further improving its quality and sustainability, and gearing public spending towards raising Portugal’s growth potential; improving the efficiency of the educational system notably by improving attainment levels and reducing early school leaving; modernising employment protection to curb the segmentation of the labour market.
Portugali riikliku reformiprogrammi poliitikavaldkonnad, milles tuleb esmajärjekorras puudujääke kõrvaldada, on järgmised: eelarve tasakaalustamine, parandades täiendavalt selle kvaliteeti ja jätkusuutlikkust ning suunates riigi kulutused Portugali kasvupotentsiaali suurendamise teenistusse; haridussüsteemi tõhususe parandamine, tõstes eelkõige haridustaset ja vähendades õpingute varajast katkestamist; töökaitse ajakohastamine, et vähendada tööturu segmenteerumist.
Against this background it is recommended that Portugal:
Sellest tulenevalt soovitatakse Portugalil:
in the context of the ongoing fiscal consolidation and public administration reform, redirect public spending towards uses more supportive to potential economic growth, while maintaining firm expenditure control overall,
suunata toimuva eelarve tasakaalustamise ja avaliku halduse reformi käigus riiklikud kulutused ümber võimalikku majanduskasvu enam toetavasse kasutusse, säilitades samas kindla kontrolli kõigi kulutuste üle;
continue the efforts to improve the efficiency of the educational system, notably by improving attainment levels of the young and reducing early school leaving based on the results obtained, and by developing a vocational training system that is relevant to the labour market needs and based on the National Qualifications Framework,
jätkata jõupingutusi haridussüsteemi tõhustamiseks, eelkõige parandades noorte haridustaset ja vähendades õpingute varajast katkestamist tulemuste tõttu ning arendades välja kutseõppesüsteemi, mis vastaks tööturu vajadustele ja põhineks riiklikul kvalifikatsiooniraamistikul;
continue efforts to modernise employment protection, including legislation to reduce the high levels of labour market segmentation, within the flexicurity approach.
jätkata jõupingutusi töökaitse ajakohastamisel, hõlmates õigusakte, millega vähendatakse kaitstud paindlikkuse lähenemise raames tööturu segmenteeritust.
In addition, it will be important for Portugal over the period of the NRP to focus on the following challenges for the future: narrowing its current account deficit in a sustained way; continuing to improve the long-term sustainability of public finances; pursuing the implementation of the Technological Plan, consolidating the linkages between research, higher education and industry, and involving the private sector further; continuing the liberalisation of the energy sector and ensuring effective competition in the financial services market; further implement a better regulation programme and in particular strengthen the impact assessment system; reducing the deficit in transposing EU legislation into national law; continue to fully implement measures to reduce greenhouse gas emissions; and continuing to address factors undermining social cohesion.
Lisaks on oluline, et Portugal keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil järgmisele: jooksevkonto puudujäägi vähendamine jätkusuutlikul viisil; riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse jätkuv parandamine; tehnoloogiakava rakendamise jätkamine teadus- ja kõrgharidusasutuste ning tööstussektori vaheliste sidemete tasakaalustamise kaudu ning erasektorit senisest rohkem kaasates; energiasektori jätkuv liberaliseerimine ning tõhusa konkurentsi tagamine finantsteenuste turgudel; parema õigusloome programmi rakendamise jätkamine ning eelkõige mõjuhindamissüsteemi parandamine; puudujääkide vähendamine ELi õigusaktide siseriiklikku õigusse ülevõtmisel; kasvuhoonegaaside heidete vähendamise meetmete täieliku rakendamise jätkamine; sotsiaalset ühtekuuluvust häirivate tegurite vastu võitlemine.
In the light of Romania’s 2007 Implementation Report and the Commission’s assessment of the National Reform Programme (NRP) and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Võttes arvesse Rumeenia 2007. aasta rakendamisaruannet ja komisjoni hinnangut peamiste struktuurireformide rakendamisel tehtud edusammude kohta ning tuginedes majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtsetele suunistele, on asjakohased järgmised järeldused.
Overall, the NRP focuses on the right challenges.
Üldiselt on riiklikus reformiprogrammis keskendutud õigetele väljakutsetele.
However, in some critical areas, such as strengthening administrative capacity and improving the business environment, the programme lacks ambition.
Kuid mitmes olulises valdkonnas, näiteks nagu haldussuutlikkuse ja ärikeskkonna parandamine, pole programm piisavalt ambitsioonikas.
In other areas, information about the content of measures, their timelines and budgetary support is sometimes lacking which makes it difficult to assess whether measures will bring solutions to the problems and challenges identified.
Teistes valdkondades on teave meetmete sisu, nende tähtaegade ja eelarvetoetuse kohta mõnikord puudulik, mistõttu on raske hinnata, kas meetmed toovad tuvastatud probleemidele ja väljakutsetele lahendusi.
The programme’s strengths include initiatives aimed at implementing a medium-term expenditure framework, reducing non-wage labour costs and reforming research structures.
Programmi tugevad küljed on keskmise pikkusega ajavahemiku kuluraamistiku rakendamisele suunatud meetmed, tööjõuga mitteseotud kulude vähendamine ja teadusstruktuuride reformimine.
The policy areas in the Romanian NRP where challenges need to be tackled with the highest priority are: strengthening administrative capacity, addressing overheating and improving budget planning and the quality of expenditure; cutting red tape and activating labour supply and raising skill levels.
Rumeenia riikliku reformiprogrammi poliitikavaldkonnad, milles tuleb esmajärjekorras puudujääke kõrvaldada, on järgmised: haldussuutlikkuse parandamine, tegelemine majanduse ülekuumenemise probleemiga ja eelarve planeerimise ning kulude kvaliteedi parandamine; bürokraatia vähendamine ja tööjõupakkumise aktiveerimine ning oskuste taseme tõstmine.
Against this background, it is recommended that Romania:
Sellest tulenevalt soovitatakse Rumeenial:
urgently strengthen administrative capacity at both central and local levels of government by building up effective regulatory, control and enforcement capacity,
parandada kiiresti haldussuutlikkust nii kesksel kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil, arendades välja tõhusa seadusandliku, kontrolli- ja jõustamissuutlikkuse;
avoid pro-cyclical fiscal policy to contain the growing current account deficit and inflationary pressures, keep wage developments in line with productivity growth and improve budget planning and execution as well as the quality of public finances by reviewing the composition of public spending and by reducing and redirecting State aid to horizontal objectives,
vältida protsüklilist rahanduspoliitikat, et ohjeldada kasvavat jooksevkonto puudujääki ja inflatsioonisurvet, hoida palgakasvu kooskõlas tootlikkuse kasvuga ja parandada eelarve planeerimist ja täitmist ning riigi rahanduse kvaliteeti, vaadates üle riiklike kulutuste struktuuri ja vähendades riigiabi ja suunates selle ümber horisontaalseteks eesmärkideks;
take rapid measures to reduce substantially administrative procedures and delays to obtain authorisations as part of a coherent better regulation policy in order to improve the business environment, which will also help in the fight against corruption,
võtta parema ühtse õigusloomepoliitika raames kiiresti meetmeid, et märkimisväärselt vähendada haldusmenetlusi ja viivitusi lubade saamisel, et parandada ärikeskkonda, aidates sellega kaasa ka korruptsioonivastasele võitlusele;
implement an integrated approach to increasing employment, activity rates and productivity levels, especially by accelerating reforms of the education system to respond better to labour market needs, by reducing early school leaving, by significantly increasing adult participation in education and training; and by transforming subsistence/semi-subsistence farming into sustainable employment.
viia ellu ühtne lähenemisviis tööhõive, aktiivsuse ja tootlikkuse suurendamiseks, eelkõige kiirendades haridussüsteemi reforme, et see vastaks paremini tööturu vajadustele, vähendades õpingute varajast katkestamist ning suurendades märkimisväärselt täiskasvanute osalust hariduses ja väljaõppes; muuta elatuspõllumajandus jätkusuutlikuks tööhõiveallikaks.
In addition it will be important for Romania over the period of the NRP to focus on: taking further measures to ensure the long-term sustainability of public finances, in particular with regard to potential risks in terms of adequacy and sustainability of pensions; reinforcing measures to tackle fragmentation of the research base whilst ensuring that planned increases in public research funding yield effective returns by vigorously implementing the national R & D and innovation strategy and by regularly monitoring its results; pursuing a more integrated approach to infrastructure development and roll-out of ICT; intensifying efforts to tackle undeclared work; improving the effectiveness and geographical scope of public employment services, particularly to assist vulnerable groups.
Lisaks on oluline, et Rumeenia keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil järgmisele: täiendavate meetmete võtmine riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, eelkõige pidades silmas pensionide asjakohasuse ja jätkusuutlikkusega seotud võimalikke ohtusid; meetmete tugevdamine teadustegevuse baasi killustatuse vähendamiseks, tagades samas, et kavandatud riikliku teadustegevuse rahastamise suurenemine annaks tõhusaid tulemusi riikliku teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonistrateegia jõulisel rakendamisel, ning kontrollides korrapäraselt selle tulemusi; ühtsema lähenemisviisi järgimine infrastruktuuri arendamisel ning info- ja sidetehnoloogiate rakendamisel; jõupingutuste suurendamine deklareerimata töö vastu võitlemiseks; riiklike tööhõiveametite tõhustamine ja geograafilist ulatuse parandamine, eelkõige haavatavate rühmade abistamiseks.
In the light of the 2007 Slovenian Implementation Report and the Commission’s assessment of progress made in implementing key structural reforms and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Võttes arvesse Sloveenia 2007. aasta rakendamisaruannet ja komisjoni hinnangut peamiste struktuurireformide rakendamisel tehtud edusammude kohta ning tuginedes majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtsetele suunistele, on asjakohased järgmised järeldused.
Slovenia has made good progress in implementing its National Reform Programme (NRP) over the 2005-2007 period.
Sloveenia on aastatel 2005–2007 oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel saavutanud suurt edu.
Slovenia has also been showing some progress in fulfilling the commitments agreed by the 2006 Spring European Council.
Sloveenia on 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokku lepitud kohustuste täitmisel teinud teatavaid edusamme.
The Implementation Report shows some policy response to the recommendations issues by the Council.
Rakendamisaruandest selgub, et nõukogu vastu võetud soovituste järgimiseks on võetud teatavaid poliitilisi meetmeid.
There has also been some policy response on the additional areas identified in the Council conclusions as requiring attention.
Nõukogu järeldustes kindlaks määratud täiendavat tähelepanu vajavates valdkondades on samuti võetud teatavaid poliitilisi meetmeid.
Among the strengths shown by the 2007 Implementation Report are: progress in consolidating public finances; the involvement of social partners in drafting all major labour market reforms; efforts to strengthen the link between education and scholarship systems and the economy; the shortening of business start-up times and the reduction of administrative burden.
aasta rakendamisaruandest ilmnevad järgmised tugevad küljed: edusammud riigi rahanduse tasakaalustamisel; tööturu osapoolte kaasamine kõigi peamiste tööturualaste reformide ettevalmistamisse; jõupingutused haridus- ja stipendiumisüsteemide ning majanduse vaheliste sidemete tugevdamisel; ettevõtte loomiseks kuluva aja lühendamine ja halduskoormuse vähendamine.
Slovenia’s entry into the euro area is the central achievement in the macro field.
Makrotasandi keskne saavutus on Sloveenia ühinemine euroalaga.
The policy areas in the NRP where challenges need to be tackled with the highest priority are: further pension reform and effective implementation of the active ageing strategy; additional attention to a more flexible labour market combined with a more effective personalised approach in the implementation of active labour market policies.
Sloveenia riikliku reformiprogrammi poliitikavaldkonnad, milles tuleb esmajärjekorras puudujääke kõrvaldada, on järgmised: jätkuv pensionireform ja aktiivsena vananemise strateegia tõhus rakendamine; täiendava tähelepanu pööramine paindlikumale tööturule koos tõhusama isikukeskse lähenemisviisiga aktiivse tööturupoliitika rakendamisel.
Against this background it is recommended that Slovenia:
Sellest tulenevalt soovitatakse Sloveenial:
take further steps to strengthen the reform of the pension system and promote active ageing, with a view to increasing the employment rate of older workers and improving long-term sustainability,
astuda täiendavaid samme pensionisüsteemi reformimiseks ja aktiivsena vananemise edendamiseks, et suurendada eakamate töötajate tööhõivet ja parandada pikaajalist jätkusuutlikkust;
within an integrated flexicurity approach and building on recent reforms promote more flexible contractual arrangements to counter labour market segmentation mainly affecting young people and further improve the effectiveness of employment services, particularly in relation to persons with low employment prospects.
edendada ühtse kaitstud paindlikkuse põhimõtte raames ja hiljutistele reformidele toetudes paindlikumat lepingukorraldust vastukaaluks peamiselt noori mõjutavale tööturu segmenteeritusele ning täiustada tööturu teenuseid, eelkõige seoses kehvade tööväljavaadetega isikutega.
In addition, it will be important for Slovenia to focus over the period of the NRP on the following challenges: intensify the implementation and, where necessary, the development of the national research and innovation strategy; also with a view to containing inflation, improve competition in the services sector, with particular emphasis on retail, financial services, some utilities and professional services; improve implementation of energy efficiency measures, particularly with regard to CO2 emissions and unfulfilled Kyoto targets; implement the ambitious plans to strengthen the link between the education system and the labour market.
Lisaks on oluline, et Sloveenia keskenduks riikliku reformiprogrammi täitmise perioodil järgmisele: riikliku teadustegevuse ja innovatsiooni strateegia rakendamise ja vajaduse korral selle arendamise intensiivistamine; inflatsiooni ohjeldamise eesmärgil konkurentsi parandamine teenuste sektoris, pannes erilist rõhku jaemüügile, finantsteenustele, mõnedele kommunaalteenustele ning erialateenustele; energiatõhususmeetmete rakendamise parandamine, eelkõige silmas pidades CO2 heiteid ja täitmata Kyoto eesmärke; ambitsioonikate kavade elluviimine, et tugevdada haridussüsteemi ja tööturu sidemeid.
In the light of the 2007 Slovak Implementation Report and the Commission’s assessment of progress made in implementing key structural reforms and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Võttes arvesse Slovakkia 2007. aasta rakendamisaruannet ja komisjoni hinnangut peamiste struktuurireformide rakendamisel tehtud edusammude kohta ning tuginedes majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtsetele suunistele, on asjakohased järgmised järeldused.
Slovakia has made some progress in implementing its National Reform Programme (NRP) over the 2005-2007 period.
Slovakkia on aastatel 2005–2007 oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel saavutanud teatavat edu.
There has been a limited response in fulfilling the commitments agreed by the 2006 Spring European Council in the four priority areas.
Slovakkia on vaid vähest edu saavutanud 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel neljas prioriteetses valdkonnas kokku lepitud kohustuste täitmisel.
Further reforms are necessary to increase R & D and education expenditure, implement strategies in the microeconomic area, to tackle long-term unemployment and to complete education and training reform.
Lisareforme on vaja teadus- ja arendustegevuse ning hariduskulude suurendamiseks, strateegiate rakendamiseks mikromajanduse valdkonnas, pikaajalise töötusega võitlemiseks ja haridus- ja koolitusreformi lõpuleviimiseks.
There has been a mixed response on the additional areas identified in the Council conclusions as requiring attention.
Nõukogu järeldustes kindlaks määratud täiendavat tähelepanu vajavates valdkondades on meetmeid võetud vahelduva eduga.
Among the strengths shown by the 2007 Slovak Implementation Report are: the reduction foreseen for the public finance deficit to below 3 % of GDP in 2007; the adoption of a number of strategy documents in the area of R & D and innovation, energy efficiency and renewably energy; the partial implementation of a one-stop shop for start-up companies; the revision of employment legislation; the adoption of the lifelong learning strategy; and efforts to revise active labour market policies to better comply with labour market developments.
Slovakkia 2007. aasta rakendamisaruandest ilmnevad järgmised tugevad küljed: riigi rahanduse puudujäägi kavakohane vähendamine 2007. aastal, nii et see jääks alla 3 % SKTst; mitmete strateegiadokumentide vastuvõtmine, mis käsitlevad teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, energiatõhusust ja taastuvat energiat; ettevõtete loomiseks vajaliku täisteeninduskeskuse osaline rakendamine; tööõiguse läbivaatamine; elukestva õppe strateegia vastuvõtmine; jõupingutused aktiivse tööturupoliitika läbivaatamisel, et see haakuks paremini tööturu arenguga.