natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 87(1) EC foresees that, ‘save as otherwise provided in the EC Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market’.
EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikega 1 nähakse ette, et „kui EÜ asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.
PRELIMINARY QUESTION: DO THE 1999 AND THE 2001 MEASURES CONSTITUTE ONE SINGLE OR TWO SEPARATE MEASURES TO BE ASSESSED UNDER ARTICLE 87(1) EC TREATY?
SISSEJUHATAV KÜSIMUS: KAS 1999. JA 2001. AASTA MEETMED MOODUSTAVAD ÜHE MEETME VÕI KAKS ERALDI MEEDET, MIDA TULEB EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 1 ALUSEL HINNATA?
As described above, Combus received financial support from the Danish government in the form of capital injections (in 1999 and in 2001), of a subordinated loan (in 1999), of the subsequent conversion of the subordinated loan into share capital and of guarantees given to the buyer (in 2001).
Nagu eespool kirjeldatud, sai Combus Taani valitsuselt rahalist toetust kapitalisüstidena (1999. ja 2001. aastal), allutatud laenuna (1999. aastal), allutatud laenu järgneva konverteerimisena aktsiakapitaliks ja ostjale antud tagatistena (2001. aastal).
It is therefore important for the application of Article 87(1) EC treaty to establish whether the financial support granted during the privatisation process in 1999 and 2001 respectively constitutes two tranches of a single measure or two separate measures.
Seepärast on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisel oluline välja selgitada, kas erastamisprotsessi käigus vastavalt aastatel 1999 ja 2001 antud rahaline toetus moodustab ühe meetme kaks osa või kaks eraldi meedet.
The CFI has in BP Chemicals considered the following considerations to be relevant in making such a determination:
BP Chemicalsi kohtuasjas leidis esimese astme kohus, et selle väljaselgitamiseks on asjakohased järgmised kaalutlused:
The chronology of the capital injections in question;
asjaomaste kapitalisüstide ajaline järjestus;
Their purpose;
nende eesmärk;
The situation of the company at the time when the decision to make an injection was made [41].
äriühingu olukord ajal, kui kapitalisüsti tegemise otsus langetati [41].
The Commission, in the light of the observations of the Danish government and third parties, will hereinafter assess whether the criteria established by the CFI in BP Chemicals are fulfilled in the present case.
Alljärgnevalt hindab komisjon Taani valitsuse ja kolmandate isikute tähelepanekuid arvesse võttes, kas käesoleva juhtumi puhul on täidetud kriteeriumid, mille esimese astme kohus BP Chemicalsi kohtuasjas kehtestas.
Chronology of the measures
Meetmete ajaline järjestus
The measures were taken respectively on 27 May 1999 and 15 January 2001.
Meetmed võeti vastavalt 27. mail 1999 ja 15. jaanuaril 2001.
Therefore, approximately 18 months elapsed between the two decisions.
Seega oli kahe otsuse vahe ligikaudu 18 kuud.
The Danish government argues that in the light of the complexity of the privatisation process, 18 months constitute a reasonably short period of time.
Taani valitsus väidab, et erastamisprotsessi keerukust silmas pidades on 18 kuud mõistlikult lühike ajavahemik.
It also refers in this context to BP Chemicals, where the time between the first and the last tranche of the aid was 22 months.
Valitsus viitab siinkohal ka BP Chemicalsi kohtuasjale, mille puhul oli abi esimese ja viimase osa vaheline aeg 22 kuud.
The Commission is not convinced by the arguments put forward by the Danish government.
Komisjoni Taani valitsuse esitatud argumendid ei veena.
First of all, there is an important factual difference between the BP Chemicals file and the present case.
Esiteks on BP Chemicalsi kohtuasja ja käesoleva juhtumi vahel oluline faktiline erinevus.
In BP Chemicals, the public undertaking ENI made three capital injections into ENIChem, which took place in 1992, 1993 and 1994.
BP Chemicalsi puhul tegi avalik-õiguslik äriühing ENI aastatel 1992, 1993 ja 1994 kolm kapitalisüsti äriühingusse ENIChem.
The CFI had to verify whether the Commission had rightly qualified the third capital injection as fulfilling the private investor test, whereas the first two had been qualified as State aid.
Esimese astme kohus pidi kontrollima, kas komisjon oli hinnanud õigesti, et kolmas kapitalisüst vastas erainvestori kriteeriumile, samas kui esimest kahte kapitalisüsti tuli käsitada riigiabina.
The CFI found with respect to the chronology of the measures that the third capital injection was already foreseen by a restructuring plan, which had been adopted by the board of ENI the same day as the second capital injection, in December 1993.
Meetmete ajalise järjestuse kohta leidis esimese astme kohus, et kolmas kapitalisüst oli juba ette nähtud ümberkorraldamiskavaga, mille ENI nõukogu võttis vastu 1993. aasta detsembris teise kapitalisüstiga samal päeval.
The actual decision to authorise the third capital injection had been taken less than a month later, in January 1994.
Tegelik otsus kolmanda kapitalisüsti lubamiseks tehti vähem kui kuu aega hiljem, 1994. aasta jaanuaris.
In the present case, on the contrary, nothing indicates that the Danish authorities planned in 1999, when they decided the first capital injection, to proceed with a second capital injection at a later stage of the restructuring.
Käesoleva juhtumi puhul ei viita aga midagi sellele, et Taani ametiasutused oleksid 1999. aastal esimese kapitalisüsti suhtes otsuse tegemise ajal kavatsenud ümberkorraldamise mõnes edasises etapis teise kapitalisüsti teha.
On the contrary: the first capital injection had been calculated in a way that it should be sufficient to restore in itself the economic viability of Combus.
Vastupidi, esimese kapitalisüsti summa arvutati nii, et see oleks iseenesest piisav Combusi majandusliku elujõulisuse taastamiseks.
The second capital injection has been decided more than one year and six months after the first capital injection in December 2000, when it became clear that the first capital injection had not been sufficient.
Teise kapitalisüsti tegemine otsustati 2000. aasta detsembris, enam kui aasta ja kuus kuud pärast esimese kapitalisüsti tegemist, kui ilmnes, et esimene kapitalisüst ei olnud piisav.
There are, in conclusion, two important arguments from a chronological point of view for considering that the two capital injections constitute two separate measures:
Kaaludes, kas kaks kapitalisüsti moodustavad kaks eraldi meedet, tuleb kokkuvõtteks arvestada kahte ajalise järjestuse seisukohast olulist argumenti:
The second capital injection has not been foreseen by the Danish authorities at the point in time when they decided to make the first capital injection, whereas this had been the case in BP Chemicals;
esimese kapitalisüsti tegemise ajal ei olnud Taani ametiasutused teist kapitalisüsti ette näinud, nagu see oli BP Chemicalsi puhul;
The second capital injection was decided one year and six months after the first capital injection, whereas in BP Chemicals, there was only one month between the two measures.
teise kapitalisüsti tegemine otsustati aasta ja kuus kuud pärast esimest kapitalisüsti, samas kui BP Chemicalsi puhul oli kahe meetme vahe vaid üks kuu.
Purpose of the measures
Meetmete eesmärk
The Danish government is of the opinion that the 1999 and the 2001 measures had the same purpose, namely to restructure and to recapitalise Combus in view of its successful privatisation.
Taani valitsus on arvamusel, et 1999. aasta ja 2001. aasta meetmetel oli sama eesmärk, nimelt Combusi ümberkorraldamine ja rekapitaliseerimine, et äriühing edukalt erastada.
The Commission does not share this point of view.
Komisjon ei jaga seda seisukohta.
The detailed description of the facts above shows that the capital injection in 1999 was decided in order to avoid the imminent bankruptcy of Combus.
Eespool esitatud asjaolude üksikasjalikust kirjeldusest ilmneb, et 1999. aasta kapitalisüst otsustati teha Combusi peatse pankroti vältimiseks.
It did not have as a purpose the privatisation of Combus, but rather had become necessary because the first attempt to privatising Combus had failed.
Selle eesmärk ei olnud Combusi erastamine, vaid pigem oli seda vaja seepärast, et Combusi erastamise esimene katse oli läbi kukkunud.
The second capital injection served the purpose of increasing the capital of Combus to a level where the purchaser, Arriva, was willing to pay a symbolic price for the undertaking.
Teise kapitalisüsti eesmärk oli suurendada Combusi aktsiakapitali tasemele, mille puhul ostja Arriva nõustus äriühingu eest sümboolset hinda maksma.
The Commission recognises that both capital injections have been accompanied by restructuring measures, and that both capital injections have been linked to absorbing the losses generated by the contracts for which Combus had made offers which were too low.
Komisjon tunnistab, et mõlema kapitalisüstiga kaasnesid ümberkorraldamismeetmed ning et mõlemad kapitalisüstid olid seotud sellistest lepingutest tuleneva kahju katmisega, mille eest Combus oli teinud liiga madalaid pakkumisi.
Nevertheless, it takes the view that the primary purpose of the two capital injections was different, namely the prevention of bankruptcy in the first case and the preparation of privatisation in the second case.
Sellest hoolimata on komisjon seisukohal, et kahe kapitalisüsti esmased eesmärgid olid erinevad, nimelt pankroti vältimine esimesel juhul ning erastamise ettevalmistamine teisel juhul.
Situation of the company at the time of the measures
Äriühingu olukord meetmete võtmise ajal
The situation of Combus at the time of the measures had not significantly changed, as it was experiencing losses, mainly due to the public-service contracts concluded at a price at which it could not produce the services.
Combusi olukord ei olnud meetmete võtmise ajal oluliselt muutunud, sest ta tootis endiselt kahjumit, peamiselt kuna avaliku teenindamise lepingud olid sõlmitud sellise hinna eest, mille puhul ei olnud äriühingul võimalik teenuseid osutada.
Conclusion: The 1999 and the 2001 measures constitute two separate measures
Järeldus: 1999. aasta ja 2001. aasta meetmed moodustavad kaks eraldi meedet
In conclusion, the Commission, having taken the submissions of the parties into consideration, and applying the reasoning of the CFI in BP Chemicals, finds that the two tranches of restructuring measures taken in 1999 and 2001 respectively constitute two separate measures for the assessment under Article 87(1) EC treaty.
Olles võtnud arvesse poolte esitatud dokumente ning kohaldades esimese astme kohtu arutluskäiku BP Chemicalsi kohtuasjas, leiab komisjon kokkuvõtteks, et vastavalt 1999. ja 2001. aastal võetud ümberkorraldamismeetmed moodustavad kaks eraldi meedet, mida tuleb EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel eraldi hinnata.
Three main reasons motivate this assessment:
Selline hinnang tehti kolmel peamisel põhjusel:
The 2001 capital injection was not foreseen at the time the 1999 capital injection was decided.
aasta kapitalisüsti ei olnud 1999. aasta kapitalisüsti tegemise otsuse ajal ette nähtud.
On the contrary: the Danish authorities assumed that the 1999 capital injection was sufficient.
Vastupidi, Taani ametiasutused eeldasid, et 1999. aasta kapitalisüst on piisav;
There has been a period of one year and six months between the decision to proceed with the first capital injection and the decision to proceed with the second capital injection.
esimese kapitalisüsti ja teise kapitalisüsti tegemise otsuste vaheline aeg on üks aasta ja kuus kuud;
The purpose of the first capital injection was to avoid the imminent bankruptcy of Combus, whereas the purpose of the second capital injection was to render the privatisation for a symbolic positive value possible.
esimese kapitalisüsti eesmärk oli vältida Combusi peatset pankrotti, samas kui teise kapitalisüsti eesmärk oli võimaldada äriühingu erastamist sümboolse positiivse väärtuse eest.
Accordingly, they will be analysed as two different measures in the reminder of the legal assessment.
Vastavalt sellele analüüsitakse neid meetmeid õigusliku hinnangu ülejäänud osas kahe eraldi meetmena.
STATE RESOURCES AND SPECIFICITY
RIIGI VAHENDID JA SPETSIIFILISUS
Denmark financed both measures from its budget.
Taani rahastas mõlemat meedet oma eelarvest.
The measures were thus financed from State resources.
Seega rahastati meetmeid riigi vahenditest.
The measures concern one single undertaking, Combus, and are thus specific.
Meetmed on seotud ühe äriühinguga – Combus – ja on seega spetsiifilised.
EXISTENCE OF AN ADVANTAGE FOR THE BENEFICIARY UNDERTAKING
ABI SAAVA ÄRIÜHINGU EELISE OLEMASOLU
In order to be qualified as State aid, the measures must confer an advantage on the firm.
Selleks et meetmed loetaks riigiabiks, peavad need andma äriühingule eelise.
In this connection, two questions arise:
Siinkohal tõstatub kaks küsimust:
The measures do not confer an advantage to Combus if the Danish government behaved as a private investor in a market economy.
meetmetega ei anta Combusile eelist, kui Taani valitsus käitus turumajandusliku erainvestorina;
The measures do not confer an advantage for Combus, if they serve only to compensate the company for obligations of public service and respect the four Altmark criteria.
meetmetega ei anta Combusile eelist, kui nende ainus eesmärk on hüvitada äriühingule avaliku teenindamise kohustuste täitmine ning kui need vastavad neljale Altmarki kriteeriumile.
Applicability of the Market Economy Investor Principle
Turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldatavus
The essence of the market economy investor principle was established by the Commission in its Communication to the Member States on the application of Articles 92 and 93 of the EU Treaty and Article 5 of Commission Directive 80/723/EEC concerning public companies in the manufacturing sector, (hereinafter referred to as ‘the Communication’) [42].
Turumajandusliku investeerimise põhimõtte sisu kehtestas komisjon oma teatises liikmesriikidele EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamise kohta tootmissektoris tegutsevatele riigi osalusega äriühingutele (edaspidi „teatis”) [42].
In addition hereto, judgments by the ECJ and the CFI have given the notion further precision [43].
Samuti on seda mõistet täpsustatud ka Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu otsustes [43].
According to these texts and judgments, the Commission shall take into account the genuine possibilities for a beneficiary undertaking to obtain equivalent financial resources by having recourse to the normal capital market.
Kooskõlas kõnealuste tekstide ja kohtuotsustega võtab komisjon arvesse abi saanud äriühingu tegelikke võimalusi saada samaväärselt rahalisi vahendeid tavaliselt kapitaliturult.
State aid is not involved where it is a question of new capital being contributed in conditions which would be acceptable for a private investor operating under the normal conditions of a market economy [44].
Riigiabiga ei ole tegemist juhul, kui uut kapitali antakse tingimustes, mis oleksid vastuvõetavad tavapärastel turumajanduslikel tingimustel tegutsevale erainvestorile [44].
Paragraph 35 of the Communication applies to capital injections.
Kapitalisüstide suhtes kohaldatakse teatise punkti 35.
It states that aid is present where the financial position of the company, and particularly the structure and volume of its debt, is such that a normal return on investment (in dividends or capital gains) cannot be expected within a reasonable timeframe from the capital invested.
Selle kohaselt on abiga tegemist juhul, kui äriühingu finantsseisund, eriti tema võla struktuur ja maht, on selline, mis ei võimalda oodata investeeringult tavapärast tasuvust (dividendide või kapitalituluna) mõistliku aja jooksul alates kapitali investeerimisest.
Paragraph 39 of the Communication sets out similar criteria for loans stating that where an unsecured loan is given to a company which under normal circumstances would be unable to obtain finance (for example because its prospects of repaying the loan are poor) then the loan effectively equates a grant payment and the Commission would evaluate it as such.
Teatise punktis 39 kehtestatakse samasugused kriteeriumid laenude kohta, osutades, et kui tagatiseta laenu antakse äriühingule, kes tavatingimustel ei suudaks rahastamist saada (näiteks seetõttu, et tema väljavaated laen tagasi maksta on kehvad), on sisuliselt tegemist toetuse maksmisega ning komisjon ka hindab seda sellena.
The conduct of the public investor should therefore be compared with the hypothetical conduct of a private investor, such as a private holding company or a private group of undertakings pursuing a structural, global or sectoral policy and attracted by prospects of longer-term profitability [45].
Seepärast tuleks avalik-õigusliku investori käitumist võrrelda erainvestori, näiteks eraõigusliku valdusettevõtja või struktuuri-, globaalset või sektoripoliitikat järgiva ning investeeritud kapitali pikaajalise tasuvuse väljavaatest juhinduva eraõigusliku kontserni oletatava käitumisega [45].
A capital contribution necessary in order to ensure the survival of an undertaking experiencing temporary difficulties but which, where appropriate, following the implementation of the necessary measures would be in a position to return to profitability does not necessarily constitute aid if a private investor would have made the same analysis.
Kapitalisüst sellise äriühingu ellujäämise tagamiseks, kellel on ajutised raskused, kuid kes suudaks vajaduse korral pärast vajalike meetmete rakendamist uuesti kasumit teenida, ei pruugi olla abi, kui erainvestor oleks käitunud samamoodi.
Accordingly, the Commission needs to assess whether a private investor and owner of a company similar to Combus would have acted as the Danish government did when granting the measures under assessment.
Vastavalt sellele peab komisjon hindama, kas erainvestor ja Combusiga sarnase äriühingu omanik oleks käitunud samamoodi, nagu käitus Taani valitsus kõnealuseid meetmeid võttes.
If the Commission finds that the Danish government did act in accordance with the market economy investor principle for one or for both of the measures, the measure, respectively the measures, do not constitute State aid within the meaning of Article 87(1) EC.
Kui komisjon leiab, et Taani valitsus käitus ühe või mõlema meetme puhul kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega, ei ole asjaomane meede või meetmed EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabi.
In recitals 82 to 89 of the decision to initiate the procedure, the Commission raised doubts as to whether a private investor would have acted as the Danish government did in a similar situation.
Menetluse algatamise otsuse põhjendustes 82–89 avaldas komisjon kahtlust selle suhtes, kas erainvestor oleks samasuguses olukorras käitunud samamoodi kui Taani valitsus.
Assessment of the 1999 measure against the Market Economy Investor Principle
aasta meetme võrdlus turumajandusliku investeerimise põhimõttega
The Danish government argues that the 1999 measure respects the private investor principle.
Taani valitsus väidab, et 1999. aasta meetme puhul järgitakse erainvestori põhimõtet.
This is also the reason why it had not been notified to the Commission prior to its realisation.
See on ka põhjus, miks komisjoni meetmest enne selle rakendamist ei teavitatud.
The Commission notes that Denmark has at no point in time presented an economic analysis which would demonstrate that it could reasonably expect on this measure a return on investment comparable to the return on investment a private investor in the bus sector would expect.
Komisjon märgib, et Taani pole kunagi esitanud majandusanalüüsi, mis näitaks, et tal on põhjendatud ootus saavutada selle meetme puhul selline investeeringutasuvus, mida ootaks bussisektoris tegutsev erainvestor.
The Commission furthermore observes that the financial adviser of the Danish government, Alfred Berg, has expressed both in its memo of November 1998 and in its memo of April 1999 its concern that there was ‘no guarantee for a positive return on investment’ if Denmark decided to continue its ownership of Combus with a view of restructuring it following a capital injection.
Peale selle täheldab komisjon, et Taani valitsuse finantsnõustaja Alfred Berg väljendas nii oma 1998. aasta novembri märgukirjas kui ka 1999. aasta aprilli märgukirjas muret selle üle, et kui Taani otsustab Combusi enda omandusse jätta, et see pärast kapitalisüsti ümber korraldada, „ei ole mingeid tagatisi, et riigi investeering end ära tasub”.
Also the bill adopted by the Danish Parliament in May 1999, authorising the capital increase, sets out that it was unlikely that the State would be able to recoup the capital it was about to invest in Combus.
Ka Taani parlamendi rahanduskomisjoni 1999. aasta mais vastu võetud eelnõu kohaselt, millega lubatakse kapitali suurendamine, on ebatõenäoline, et riik saab tagasi kapitali, mida ta Combusi investeerida kavatses.
The Commission concludes that Denmark has not provided convincing evidence that the State could reasonably expect a return on its investment comparable to the return a private investor would have requested.
Komisjoni järelduse kohaselt ei ole Taani esitanud veenvaid tõendeid selle kohta, et riik võiks põhjendatult oodata sellist investeeringutasuvust, mis oleks võrreldav erainvestori nõutava tasuvusega.
As regards the ‘group assessment’ reasoning, in accordance with the jurisprudence cited above (Case 303/88), the Commission does not exclude that the State or public companies may bear the losses of one of their subsidiaries in order to enable it to close down its operations under the best possible conditions, if they can prove that the associated cost they bear is lower than the economic damage they would have suffered in other scenarios.
N-ö kontsernipõhise hinnangu arutluskäiguga seoses ei välista komisjon kooskõlas eespool osutatud kohtupraktikaga (kohtuasi 303/88), et riik või avalik-õiguslikud äriühingud võivad kanda ühe oma tütarettevõtja kahjud, et see saaks lõpetada oma tegevuse parimatel võimalikel tingimustel, kui nad suudavad tõendada, et nende kantud vastavad kulud on väiksemad kui majanduslik kahju, mida nad oleksid saanud muude stsenaariumide korral.
For example, the Commission has applied this reasoning in Case C 53/03, ABX [46], point 196 to 216, in which the Commission took into account costs supported by activities of the rest of the group which were in direct business link with the ailing subsidiary, and for which the relation between the closure of the subsidiary and the effect on the rest of the group had been actually proven.
Seda arutluskäiku on komisjon kohaldanud näiteks kohtuasjas C 53/2003, ABX, [46] punktid 196–216, kus komisjon võttis arvesse kulusid, mis kaeti probleemse tütarettevõtjaga äriliselt otseselt seotud ülejäänud kontserni tegevusest ning mille puhul tütarettevõtja sulgemise ja ülejäänud kontsernile avalduva mõju vaheline seos oli reaalselt tõestatud.
The Commission considers that this is not the case in the present situation, since the Danish authorities have not proven that the link between the economic activity of Combus and the other economic activities of the State (especially as owner of other companies which have no proven particular connection with Combus) is strong enough to reach such a conclusion.
Komisjon leiab, et käesolevas olukorras see nii ei ole, kuna Taani ametiasutused ei ole tõendanud, et Combusi majandustegevuse ja riigi muu majandustegevuse (eriti selliste muude äriühingute omanikuna, mille puhul pole tõendatud erilist seost Combusiga) vaheline side oleks sellise järelduse tegemiseks piisavalt tugev.