natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a result, the network operator concerning the CSBs, T-Systems was only considered to have significant market power in the market for terrestrial radio transmission over FM (terrestrische Radioübertragung via UKW) [36].
Selle kohaselt on võrguoperaatoril T-Systems märkimisväärne turujõud ainult maapealse ülikõrgsagedustel edastatava raadioringhäälingu turul.
Therefore, it remains free to fix the amount of the transmission fees for commercial broadcasters on the DVB-T platform.
Sellest tulenevalt võib T-Systems ise kindlaks määrata eraõiguslikelt ringhäälinguorganisatsioonidelt DVB-T edastamise eest nõutava tasu suuruse.
In the notification, the German authorities estimated that the DVB-T transmission fees of a multiplex would amount to EUR 2,7 million per year.
Teates hindas Saksamaa DVB-T edastustasu ühe multiplekseri kohta 2,7 miljonile eurole aastas.
Estimated transmission fees and funding for Viva, Eurosport, CNN, TerraNova (Tele5)
Telejaamade Viva, Eurosport, CNN ja Terra Nova (Tele 5) hinnangulised edastustasud
Years
Aasta
Transmission fees per programme channel
Edastustasu ühe programmikanali kohta
Amount of funding
Abisumma
Total amount per programme channel
Kogusumma ühe programmikanali kohta
In the case of the RTL group and ProSiebenSat.1, the calculation provided in the notification is shown in Table 3.
Ringhäälinguorganisatsioone RTL Group ja ProSiebenSat.1 käsitlevad arvutused on esitatud tabelis 3.
The other Länder of Northern Germany taken into account are jointly referred to as ‘North’ in the notification [38].
Ülejäänud liidumaad on koondatud rubriiki Põhja-Saksamaa [38].
Calculation by the German authorities of ‘additional costs’ for ProSiebenSat.1 and RTL [39] [39]
Saksamaa arvestus ProSiebenSat.1 ja RTLi lisakulu kohta [39] [39]
‘North’
Põhja-Saksamaa
Analogue programme channels/Transmission fees in EUR per year
Analoogprogrammid/ edastustasud aastas eurodes
2,2 million
2,2 mln
3,9 million
3,9 mln
0,8 million
0,8 mln
4,6 million
4,6 mln
Digital programme channels/transmission fees in EUR per year
Digitaalprogrammid/ edastustasud aastas eurodes
2,7 million
2,7 mln
3,3 million
3,3 mln
Differences in fees analogue/digital
Analoog- ja digitaalvõrgu edastustasude vahe
0,5 million
0,5 mln
+ 0,6 million
+ 0,6 mln
1,9 million
1,9 mln
+ 1,3 million
+ 1,3 mln
Overall balance
Kokku
+ 0,1 million
+ 0,1 mln
0,6 million
0,6 mln
Based on this calculation, LfM does not intend to grant a subsidy to the RTL group.
Arvestuse põhjal ei kavatse LfM anda abi kontsernile RTL Group.
On the one hand, the RTL group is found to have a positive overall balance.
Ühelt poolt on kindlaks tehtud, et RTL Groupi bilanss on positiivne.
On the other hand, the notification states that the RTL group has explicitly renounced the financing in the context of the negotiations concerning the return of the analogue licences.
Teiselt poolt selgitatakse abiteates, et RTL Group loobus sõnaselgelt abist analoogringhäälingulubade tagastamise üle peetud läbirääkimistel.
As concerns ProSiebenSat1, it is considered to incur ‘additional expenses’ of up to EUR 600000 per year and the German authorities foresee a funding of up to EUR 550000 per year over the duration of five years (up to EUR 2,75 million in total).
ProSiebenSat.1 puhul lähtutakse lisakulust, mille suurus on kuni 600000 eurot aastas, mistõttu Saksamaa lähtub abimeetme viieaastase kestuse jooksul kuni 550000 euro suurusest iga-aastasest abisummast (kokku kuni 2,75 mln eurot).
This represents around 28 % of the overall DVB-T transmission fees paid by ProSiebenSat.1 in North Rhine-Westphalia.
See vastab ligikaudu 28 %-le DVB-T edastustasudest, mida ProSiebenSat.1 maksab NRWs.
In line with the above calculations for both groups of broadcasters, LfM’s total budget for subsidising the DVB-T transmission of the CSBs over five years is estimated at EUR 6,8 million.
Kõnealuste arvutuste kohaselt on maapealse digitaaltelevisiooni edastamiseks eraõiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele kavandatud abi eelarve viie aasta jooksul hinnanguliselt 6,8 mln eurot.
LfM grants the financial assistance described above only to programme channels of CSBs.
LfM annab kirjeldatud abi ainult eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonide programmikanalite tarvis.
The PSBs finance the costs of DVB-T transmission out of the licence fee income accruing to them.
Avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid rahastavad oma maapealse digitaaltelevisiooni edastamise kulud neile laekuvast ringhäälingutasu osast.
According to the information submitted by the German authorities, WDR has at its disposal a project budget of about EUR 40,8 million for the period from 2001 until 2008 to cover the costs of the switchover.
Saksamaa edastatud andmetest nähtub, et WDRi käsutuses on aastatel 2001–2008 üleminekukulude rahastamiseks üle 40,8 mln euro.
In the case of ZDF, the budget to achieve the countrywide switchover to DVB-T amounted for the period from 2001 to 2004 to EUR 36,8 million and to EUR 33,2 million between 2005 and 2008.
ZDFi käsutuses seevastu oli maapealsele digitaaltelevisioonile üleminekuks kogu riigi territooriumil aastatel 2001–2004 kokku 36,8 mln eurot ja aastatel 2005–2008 kokku 33,2 mln eurot.
The financing directive entered into force retroactively as of 3 May 2004.
Abisuunised jõustusid tagasiulatuvalt 3. mail 2004.
However, by decision of the Media Commission (Medienkommission) of LfM, the German authorities have undertaken not to implement the financing until the Commission’s approval according to the State aid rules.
Saksamaa on siiski kohustunud LfMi meediakomisjoni otsuse kohaselt abi mitte andma enne, kui komisjon on riigiabi heaks kiitnud.
Accordingly, no financing has been granted to the commercial broadcasters under the measure.
Seetõttu ei ole eraõiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele abimeetme raames veel abisummasid välja makstud.
In the opening decision, the Commission took the preliminary view that the subsidies envisaged by LfM appear to meet all the criteria of Article 87(1) of the EC Treaty and thus to constitute State aid.
Uurimismenetluse algatamise otsuses oli komisjon esialgu seisukohal, et LfMi kavandatav abi vastab kõikidele Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tingimustele ja on seega riigiabi.
The Commission considered that the measure appears to be granted through State resources and is imputable to the State.
Komisjoni leidis, et meedet rahastatakse riigi vahenditest ja abi saab seostada riigiga.
It was found that the subsidy appears to constitute an advantage for commercial broadcasters as direct beneficiaries and may also benefit indirectly the network operator T-Systems.
Samuti tegi komisjon kindlaks, et abi annab eelise eraõiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele kui otseselt soodustatud isikutele ja võib kaudselt eelise anda ka võrguoperaatorile T-Systems.
The opening decision also raised doubts whether the procedures for the allocation of broadcasting and network licences could have minimised or eliminated the selective economic advantage deriving from the subsidy and could have prevented a distortion of competition.
Uurimismenetluse algatamise otsuses väljendas komisjon lisaks kahtlust, kas ringhäälingu- ja digitaalvõrgulubade andmise menetlused olid kavandatud nii, et toetusega kaasnev valikuline majanduslik eelis oli piiratud või puudus ning konkurentsi kahjustamine seega takistatud.
The Commission considered that the measure constitutes sectoral aid and appears to distort competition among the different transmission platforms (terrestrial, cable, satellite).
Komisjon leidis, et abi puhul on tegemist valdkondliku abiga, mis võib kahjustada ringhäälingulevi eri liikide (maapealne, kaabel- ja satelliitlevi) vahelist konkurentsi.
It was noted that the measure may also distort competition among commercial broadcasters.
Lisaks viidati sellele, et abi võib samuti moonutada konkurentsi eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonide vahel.
In view of the international competition both among broadcasters and network operators, it was considered that the measure may affect trade between Member States.
Arvestades rahvusvahelist konkurentsi nii ringhäälinguorganisatsioonide kui ka võrguoperaatorite vahel, leidis komisjon, et abi võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.
The Commission also expressed doubts as to the compatibility of the measure with the EC Treaty.
Peale selle väljendas komisjon kahtlust abi kokkusobivuse suhtes Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.
The opening decision found that the conditions for the application of Articles 87(3)(c), 87(3)(d) and 86(2) of the EC Treaty do not seem to be met.
Menetluse algatamise otsuses jõudis komisjon järeldusele, et ilmselt ei ole täidetud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c, artikli 87 lõike 3 punkti d ja artikli 86 lõike 2 kohaldamise tingimused.
In particular, the Commission considered that there appears to be no indication that in the market situation prevailing in North Rhine-Westphalia, the measure could be deemed to be appropriate, necessary and proportionate to overcome any specific market failure which may hamper the switchover to digital television.
Eelkõige tõi komisjon esile tõendite puudumise selle kohta, et meedet võib NRW turuolukorda arvestades pidada kohaseks, vajalikuks ja proportsionaalseks, et reageerida mõnele turuhäirele, mis võiks üleminekut digitaaltelevisioonile raskendada.
The opening decision took the view that the financial support is not related to any particular cultural content.
Menetluse algatamise otsuses väljendati seisukohta, et abi ei ole seotud saadete kindla kultuurilise sisuga.
The Commission also called into question whether the measure might be considered as a compensation for a service of general economic interest.
Komisjon küsis samuti, kas abi võib pidada hüvitiseks üldist majandushuvi esindava teenuse eest.
Finally, the Commission initiated the formal investigation procedure also in order to give Germany and interested parties the opportunity to submit their comments on its provisional assessment of the measure described and to make available to the Commission any relevant information related to the measure.
Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse ka selleks, et anda Saksamaale ja kolmandatele isikutele võimalus esitada märkusi komisjoni esialgse hinnangu kohta kõnealuse abi küsimuses ja teha komisjonile kättesaadavaks meedet käsitlev asjakohane teave.
COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES [40]
KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED [40]
ANGA (Verband Privater Kabelnetzbetrieber e. V.), the association of private cable network operators stressed that the financial support for DVB-T transmission distorts competition between the different means of transmission to the detriment of cable operators.
Kaabellevivõrgu Eraõiguslike Operaatorite Ühendus ANGA on rõhutanud, et maapealse digitaaltelevisiooni toetamine moonutab eri edastuskanalite vahelist konkurentsi kaabellevioperaatorite kahjuks.
They submitted that the introduction of DVB-T has already led to a loss of customers for cable operators in the Länder concerned.
Üleminek maapealsele digitaaltelevisioonile on juba põhjustanud kaabellevioperaatorite klientide arvu vähenemist asjaomastes liidumaades.
The migration of terrestrial customers to cable which took place following the switch-off of analogue terrestrial television has been very limited and by far did not compensate for the continuous loss of cable customers.
Pärast maapealse analoogtelevisiooni väljalülitamist läksid seevastu vaid vähesed maapealse televisiooni kliendid üle kaabellevivõrku ning see ei tasakaalusta kaugeltki kaabellevioperaatorite klientide pidevat vähenemist.
In their view, the measure aims at reducing the share of cable transmission, despite the fact that there is already strong competition with satellite and broadband (IPTV) operators, as well as between the different operators within the cable sector.
ANGA sõnul tahetakse meetmega vähendada kaabellevi osakaalu, kuigi satelliit- ja lairibateenuse (ja IPTV-teenuse) ning kaabelleviteenuse osutajate vahel juba valitseb väga tugev konkurents.
Moreover, ANGA contests the openness of the procedures for the granting of broadcasting and network licences.
ANGA vaidlustab lisaks sellele ringhäälingulubade ja võrguoperaatori lubade väljastamise menetluse avalikkuse.
With regard to the award of broadcasting licences, they claim that the procedure favoured those undertakings already present in the analogue network (ProSiebenSat.1 and the RTL Group) by allocating them entire multiplexes, including for programmes which they have not broadcast in analogue.
Ringhäälingulubade väljastamise kohta väidab ühing, et menetlusega soositi neid ringhäälinguorganisatsioone, kes edastasid programme juba analoogvõrgus (ProSiebenSat.1 ja RTL Group), kuna neile anti eraldi multiplekserid, mida saab kasutada ka nende programmide edastamiseks, mida varem analoogvõrgu kaudu ei edastatud.
As regards the award of network licences, they submit that it was clear from the beginning that the licensees would be the public service broadcasters of ARD and T-Systems.
Seoses võrgulubade väljastamisega oli ANGA väitel eelnevalt selge, et luba väljastatakse ARD ringhäälinguorganisatsioonidele ja võrguoperaatorile T-Systems.
They claim that the subsidies provide an advantage for Deutsche Telekom which might distort competition not only in the broadcasting sector, but also in the electronic communications sector, if Deutsche Telekom links the DVB-T offer of its subsidiary T-Systems with its broadband service offers for customers.
Ühing väidab, et toetusega anti kontsernile Deutsche Telekom eelis, mille tagajärjel kahjustatakse konkurentsi mitte ainult ringhäälingusektoris, vaid ka elektroonilise side valdkonnas, juhul kui Deutsche Telekom seob tütarettevõtte T-Systems osutatava DVB-T teenuse oma klientidele osutatava lairibateenusega.
Finally, they argue that there would be other market-based alternatives for the financing of DVB-T by means of the encryption of the programmes and charging customer fees.
Lõpetuseks leiab ANGA, et maapealse digitaaltelevisiooni rahastamiseks on muid turupõhiseid alternatiive, näiteks programmide kodeerimine ja kasutustasude kehtestamine.
Finally, they take the view that the direct financial assistance increases the advantage of broadcasters transmitting over the terrestrial platform which they already enjoy in light of the must carry rules set out in Article 16 paragraph (2) of the Media Law of North Rhine-Westphalia (Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen), which obliges cable network operators to transmit on their network those programmes which have received a terrestrial broadcasting licence from LfM.
Lõpuks märgib ish, et ringhäälinguorganisatsioone, kes ka varem edastasid programme maapealses võrgus, soodustatakse otseste rahaliste toetustega täiendavalt, kuigi neil juba on kaabellevioperaatoritega võrreldes eelis, arvestades NRW liidumaa meediaseaduse paragrahvi 16 lõikes 2 sätestatud teenuse osutamise kohustust, mille kohaselt on kaabellevioperaatorid LfMi sätestatud tingimustel kohustatud edastama oma levivõrgus maapealselt levivaid programme.
ESOA (European Satellite Operators Association) also generally supports the views expressed by the Commission in the opening decision.
Euroopa Satelliidioperaatorite Ühendus ESOA ühineb samuti suures osas menetluse algatamise otsuses esitatud komisjoni seisukohaga.
They consider that LfM’s financial assistance distorts competition between the different transmission platforms.
ESOA leiab, et LfMi abi kahjustab eri edastuskanalite vahelist konkurentsi.
As a matter of principle, they take the view that Member State policy interventions to promote the switchover should be transparent and justified, non-discriminatory and technologically neutral.
Ta on põhimõtteliselt seisukohal, et riigi sekkumine ülemineku toetamisse peab olema läbipaistev ja põhjendatud, mittediskrimineeriv ja tehnoloogiliselt neutraalne.
They consider that the support of terrestrial transmission contributes to the foreclosure of other forms of transmission from the market.
Maapealse digitaaltelevisiooni toetamine aitab turult välja tõrjuda muud edastuskanalid.
They highlight that satellite operators have introduced digital transmission by satellite without State support and point out that despite the significant investment required for the operation of satellites, this means of transmission has a number of advantages over terrestrial transmission (e.g. large and seamless reach, no high infrastructure costs).
ESOA rõhutab, et satelliitlevioperaatorid läksid satelliidi teel saadete digitaalsele edastamisele üle ilma riigi abita ja selgitab, et satelliitlevil on ulatuslikust investeerimisvajadusest hoolimata maapealse levi ees mõningaid eeliseid (nt lai leviala, katkematu edastus, madalad infrastruktuurikulud).
V. COMMENTS FROM THE FEDERAL REPUBLIC OF GERMANY
V. SAKSAMAA LIITVABARIIGI MÄRKUSED
Germany considers that the measure does not constitute State aid.
Saksamaa ei arva, et meetme puhul oleks tegemist riigiabiga.
Moreover, it takes the view that even if aid was found to be present, it would be compatible with the common market.
Peale selle leiab Saksamaa, et meede on ühisturuga kokkusobiv, isegi kui see peaks sisaldama abi elemente.
Besides the specific comments concerning the qualification and the compatibility of the measure, the written observations put forward general arguments concerning the Commission’s policy and competences under the State aid rules.
Lisaks täpsematele selgitustele meetme klassifitseerimise ja kokkusobivuse kohta on kirjalikes selgitustes esitatud ka üldised argumendid komisjoni strateegia ja pädevuse kohta riigiabi eeskirjade kohaselt.
As a matter of principle, the authorities take the view that the Commission has no right to interfere with the political decision of the Federal Government and the Länder (politische Entscheidung von Bund und Ländern) to maintain the terrestrial platform and to carry out its digitisation.
Saksamaa on põhimõtteliselt arvamusel, et komisjonil ei ole õigust sekkuda Saksamaa Liitvabariigi ja liidumaade poliitilisse otsusesse maapealse levivõrgu säilitamise ja digitaliseerimise kohta.
Furthermore, in their opinion, the Commission is not entitled to assess in the place of the authorities of the Member States whether other measures might have been more appropriate.
Saksamaa sõnul ei ole komisjonil volitusi hinnata liikmesriigi ametiasutuste asemel, kas muud meetmed oleksid olnud sobivamad.
They also consider that the requirement of technology neutrality is not a suitable criterion to assess the compatibility of aid measures in the field of digital television.
Saksamaa ei pea tehnoloogilise neutraalsuse nõuet kohaseks kriteeriumiks abimeetmete sobivuse hindamisel digitaaltelevisiooni valdkonnas.
They call into question whether the Commission’s position and the length of the investigation of the measure at hand is in line with its declared policy to support digitisation.
Tekib küsimus, kas komisjoni seisukoht ja kõnealuse meetme uurimise kestus on kooskõlas komisjoni väidetava püüdlusega soodustada digitaliseerimist.
The comments express the view that there is a lack of consistency in the decision-making of the Commission in particular with respect to the assessment of the grounds for compatibility.
Selgitustes osutatakse asjaolule, et komisjoni otsused, eeskätt nendes viidatud ühisturuga kokkusobivuse hindamise alused ei ole järjepidevad.
They consider that the guidance provided in the final decision on the measure in Berlin-Brandenburg is not applicable to the present case and would not provide sufficient indications to authorities for compatible measures which could help to preserve the terrestrial platform.
Berliini-Brandenburgi meedet käsitleva lõpliku otsuse tegemisel esile toodud asjaolusid ei saa käesoleva juhtumi puhul kasutada ning need ei anna pädevatele asutustele piisavalt viiteid ühisturuga kokkusobivate meetmete kohta, mis aitaksid kaasa maapealse levi säilitamisele.
Regarding the qualification of the present measure, the German authorities repeatedly stress that the envisaged payments constitute a compensation for a service of general economic interest and the Altmark criteria are met.
Meetme klassifitseerimise küsimuses kinnitab Saksamaa korduvalt, et kavandatud maksed on mõeldud hüvitisena üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest ning et Altmarki kriteeriumid on täidetud.
At the same time, they maintain that the measure does not distort competition neither among broadcasters nor among the different transmission platforms.
Saksamaa väidab ka, et meede ei kahjusta konkurentsi ei ringhäälinguorganisatsioonide ega ka eri edastuskanalite vahel.
They emphasise that the procedures for the allocation of broadcasting licences by LfM as well as for the award of the network licences by RegTP were transparent and fully in line with the applicable national requirements.
Rõhutatakse, et LfMi korraldatud ringhäälingulubade väljastamise menetlus ja RegTP korraldatud võrguoperaatori lubade väljastamise menetlus olid läbipaistvad ning vastasid igati kehtivatele riiklikele õigusaktidele.
Despite the fact that the funding was not mentioned in the tender announcement concerning the granting of broadcasting licences, based on the general agreement of 20 October 2003, the German authorities maintain that all applicants knew about the envisaged funding measure.
Kuigi ringhäälingulubade konkursi väljakuulutamisel vastavalt 20. oktoobri 2003 koostöölepingule abi andmist ei mainitud, väidab Saksamaa, et kõik kandidaadid olid kavandatavast abimeetmest teadlikud.
In response to the comments received from the cable industry, the German authorities call into question the alleged customer loss of the cable operators and contest the data submitted by ish.
Vastuses kaabellevioperaatorite seisukohale seab Saksamaa levivõrguoperaatorite klientide arvu väidetava vähenemise küsimärgi alla ja kahtleb ishi esitatud andmetes.
They maintain that even if there was a decrease in cable customers, this would not necessarily be due to the introduction of DVB-T.
Saksamaa arvates ei põhjusta kaabeltelevisiooni klientide lahkumist, kui see tõepoolest aset leidis, tingimata DVB-T kasutuselevõtt.
They point out that the TV cable networks have been built in the 1980s with State support, and cable transmission also benefits from regulatory advantages up to now (Mietnebenkostenverordnung).
Saksamaa viitab tõsiasjale, et 80ndatel aastatel rajati lairibakaabelvõrgud riigi abiga ja kaabellevile kehtivad samuti õiguslikud soodustused (üürile lisanduvate kulude määrus).
Moreover, the authorities submit that their overall approach is technology neutral and if needed, they would also be ready to support the digitisation of cable.
Lisaks märgib Saksamaa, et järgitav algatus tervikuna on tehnoloogiliselt neutraalne ning vajadusel ollakse nõus toetama ka kaabellevi digitaliseerimist.
Given the high market shares of cable and satellite, they take the position that there is no risk that DVB-T attracts broadcasters away from these platforms or influence consumers’ choice.
Arvestades kaabel- ja satelliitlevi suurt turuosa kohalikul turul, puudub Saksamaa arvates risk, et ringhäälinguorganisatsioonid loobuksid nendest edastuskanalitest DVB-T tõttu või et DVB-T mõjutaks kliendi valikut.
Rather than affecting their market position, they consider that the measure would exercise positive competitive pressure on cable and satellite operators and thereby promote the digitisation of these platforms too.
Meede ei kahjusta kaabel- ja satelliitleviteenuse osutajate turupositsiooni, pigem avaldatakse sellele positiivset konkurentsisurvet, mis kiirendab ka nende edastuskanalite digitaliseerimist.
At the same time, the comments also call into question whether cable, satellite and terrestrial transmission belong to the same market in view of the technological differences and the costs of switching from one means of transmission to another.
Märkustes kaheldakse lisaks, kas kaabel-, satelliit- ja maapealsed levivõrgud moodustavad üldse ühe ja sama turu, arvestades märkimisväärseid tehnoloogilisi erinevusi ning edastuskanali vahetamisega kaasnevaid kulusid.