natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Together these four operators hold approximately two thirds of the tendered contracts [24].
Kokku kuulus kõnealusele neljale ettevõtjale ligikaudu kaks kolmandikku sõlmitud lepingutest [24].
According to a report of the Danish Competition Authority from 2000, which the market study refers to, the Danish bus market is not likely to be characterised by over-capacity.
Taani konkurentsiameti 2000. aasta aruande kohaselt, millele turu-uuringus viidatakse, ei iseloomusta Taani bussiturgu tõenäoliselt teenuste ülepakkumine.
Due to the fact that regional and local authorities subsidise bus routes to an extent of more than 50 %, a bus transport operator will only offer a bus service if it wins a call for tender.
Kuna piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused toetavad bussiliine kuni enam kui 50 % ulatuses, pakuvad bussiettevõtjad bussiteenuseid üksnes siis, kui nad pakkumise võidavad.
Hence, an operator only concludes a deal regarding the amount of buses and bus drivers necessary to perform bus transport, once it has won a public service contract following a tender procedure.
Seega sõlmib ettevõtja bussivedude osutamiseks vajaliku arvu busside ja bussijuhtidega seotud tehingud alles siis, kui on pakkumismenetluse käigus võitnud avaliku teenindamise lepingu.
The report of the Danish Competition Authority also concludes that barriers to entry are low; this is due to two factors:
Samuti jõuti Taani konkurentsiameti aruandes järeldusele, et turule sisenemise tõkked on väikesed, kuna:
First, all public service contracts are put up for tender every five years.
esiteks korraldatakse kõikide avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks iga viie aasta tagant pakkumine.
Accordingly, every year approximately 20 % of the market can be contested by new entrants.
Vastavalt sellele võivad uued turuletulijad taotleda igal aastal ligikaudu 20 % turust;
Second, both buses and employees are not too expensive, and can be easily found on the Danish market.
teiseks ei ole ei bussid ega tööjõud liiga kallid ning neid on Taani turul vabalt saada.
Consequently, the Danish Competition Authority concluded that the market was characterised by buyer power, a conclusion that was illustrated by the price development subsequent to the deregulation of the Danish bus market.
Sellest tulenevalt järeldas Taani konkurentsiamet, et kõnealune turg on ostjaturg, kusjuures seda järeldust illustreerib hindade areng pärast Taani bussituru avamist.
Detailed description of circumstances that led to financial difficulties
Finantsraskusteni viinud asjaolude üksikasjalik kirjeldus
The detailed description of all circumstances that led to the severe financial difficulties of Combus indicates that the company’s financial problems were due to Combus’ aggressive expansion policy on the Danish bus market, in particular in the Copenhagen area.
Kõikide Combusi tõsiste finantsraskusteni viinud asjaolude üksikasjalikus kirjelduses osutatakse, et äriühingu finantsprobleemid olid tingitud Combusi agressiivsest laienemispoliitikast Taani bussiturul, eeskätt Kopenhaageni piirkonnas.
Combus won contracts at excessively low prices, thus creating financial problems.
Combus sõlmis lepinguid liiga madalate hindadega, tekitades seeläbi finantsprobleeme.
Consequently to the expansion policy, Combus came to operate a large number of loss-making bus services [25].
Laienemispoliitika tulemusel osutas Combus suurel hulgal kahjumit tootvaid bussiteenuseid [25].
Detailed description of changes planned
Kavandatud muudatuste üksikasjalik kirjeldus
The submission of 8 January 2001 states, among other things, the measures Arriva would take and the contributions it would make in connection with the purchase of Combus.
jaanuaril 2001 esitatud dokumendis mainitakse muu hulgas Arriva võetavaid meetmeid ja tema tehtavaid makseid seoses Combusi ostmisega.
In so far as the detailed description of planned changes is concerned, the restructuring plan outlines 6 cost-cutting measures to be taken by Arriva subsequently to Arriva’s purchase of Combus.
Kavandatud muudatuste üksikasjaliku kirjeldusega seoses on ümberkorraldamiskavas lühidalt kirjeldatud kuut kulude vähendamise meedet, mida Arriva kavatseb pärast Combusi ostmist võtta.
The restructuring plan also foresees an increase in maintenance and fuel costs, as well as some extraordinary costs relating to the restructuring of Combus.
Ümberkorraldamiskavaga nähakse ette ka hooldus- ja kütusekulude kasv, samuti teatavad Combusi ümberkorraldamisega seotud erakorralised kulud.
As regards the outlined changes, costs have been divided into operational, financial and exceptional costs in relation to the restructuring of Combus.
Kirjeldatud muudatuste puhul on kulud jaotatud tegevus- ja finantskuludeks ning Combusi ümberkorraldamisega seotud erakorralisteks kuludeks.
Changes in operational costs
Muudatused tegevuskuludes
Table 7 provides a brief overview of increases and decreases with regards to operational costs.
Tabelis 7 on esitatud lühike ülevaade tegevuskulude kasvust ja vähenemisest.
Increases and reductions with regard to foreseen operational costs (DKK p/a)
Ettenähtud tegevuskulude kasv ja vähenemine (Taani krooni aastas)
Source: Arriva
Allikas: Arriva
(DKK million)
(Miljonit Taani krooni)
Increase in maintenance costs
Hoolduskulude kasv
Increased fuel prices
Kütusekulude kasv
Cost reductions
Kulude vähenemine
Reduction in sickness
Haigushüvitiste vähenemine
Reduction in the costs of repairs
Remondikulude vähenemine
Reduction in insurance costs
Kindlustuskulude vähenemine
Closing and disposal of business premises
Ärirajatiste sulgemine ja võõrandamine
Merger of headquarters
Peakontorite ühendamine
Annual net effect
Puhasmõju aastas
As disclosed in Table 7, overall operational costs will be reduced by reductions in staff sick days, in the costs of repairs of buses, insurance costs, administrative costs and sales of superfluous infrastructures.
Nagu tabelist 7 ilmneb, vähendatakse üldisi tegevuskulusid töötajate haigushüvitiste, busside remondikulude, kindlustuskulude ja halduskulude vähendamise ning tarbetu infrastruktuuri müümise teel.
As regards the staff sick days, the restructuring plan confirms that Combus’ employees are sick more frequently than Arriva’s employees.
Töötajate haigushüvitistega seoses kinnitatakse ümberkorraldamiskavas, et Combusi töötajad on Arriva töötajatest sagedamini haiged.
Arriva intends to introduce its own methods to following up on employees with high sick absence.
Arriva kavatseb võtta kasutusele oma meetodid haiguspuhkust suurel määral kasutavate töötajatega tegelemiseks.
By doing so, Arriva expects to reduce costs up to an amount of DKK 3,5 million.
Sellega vähenevad kulud Arriva eelduste kohaselt kuni 3,5 miljonit Taani krooni.
As regards the reduction in costs for repairs on buses and insurances, Arriva intends to introduce its own methods and insurance contracts in order to cut Combus’ costs on those areas.
Busside remondikulude ja kindlustuskulude vähendamisega seoses kavatseb Arriva kehtestada oma meetodid ja kindlustuslepingud, et vähendada Combusi kulusid nendes valdkondades.
Thereby, Arriva expects to reduce costs for employees insurances up to an amount of DKK 2 million and as for vehicles insurances up to an amount of DKK 7 million.
Seeläbi vähenevad töötajate kindlustamise kulud Arriva eelduste kohaselt kuni 2 miljonit Taani krooni ning sõidukite kindlustamise kulud kuni 7 miljonit Taani krooni.
In so far as reduction in administrative costs is concerned, Arriva expects the merger of the companies’ headquarters will result in cost cuts amounting to DKK 39 million as from 2002.
Halduskulude puhul eeldab Arriva, et äriühingute peakontorite ühendamise tulemusel hoitakse alates 2002. aastast kulusid kokku summas 39 miljonit Taani krooni.
Finally, Arriva intends to sell four depots which will be superfluous after the merger.
Lõpuks kavatseb Arriva müüa neli pärast ühinemist tarbetuks muutuvat depood.
By doing so, Arriva expects to cut costs to a level of DKK 3 million p/a.
Sellega vähenevad kulud Arriva eelduste kohaselt kuni 3 miljonit Taani krooni aastas.
In total, the cost cuts foreseen by Arriva will amount to DKK 54,5 million p/a.
Kokku moodustab Arriva ettenähtud kulude kokkuhoid 54,5 miljonit Taani krooni aastas.
Arriva, however, foresees an increase in maintenance costs.
Teisalt näeb Arriva ette hoolduskulude kasvu.
According to information provided by Combus, Combus had maintenance costs amounting to DKK 70000 per bus in 2000.
Combusi esitatud teabe põhjal moodustasid Combusi hoolduskulud 2000. aastal 70000 Taani krooni bussi kohta.
Arriva anticipates an increase up to DKK 120000 per city bus and DKK 80000 per regional bus, resulting in an increase in maintenance costs amounting to DKK 28 million.
Arriva prognoosib nende kulude kasvu kuni 120000 Taani kroonile linnaliinibussi kohta ja 80000 Taani kroonile piirkondliku bussi kohta, mille tulemusel kasvavad hoolduskulud 28 miljoni Taani krooni võrra.
Furthermore, Arriva foresees a fuel costs increase amounting to DKK 3 million p/a.
Peale selle näeb Arriva ette kütusekulude kasvu 3 miljoni Taani krooni võrra aastas.
Changes in financial costs
Muudatused finantskuludes
As to the expected reduction in financial costs, Arriva is contractually obliged to reimburse the total outstanding debt of Combus to its private lenders.
Finantskulude eeldatava vähenemisega seoses on Arriva lepingujärgselt kohustatud tasuma eraõiguslikele võlausaldajatele kogu Combusi võla jäägi.
In this respect, the sales agreement foresees that the Danish State and the private commercial debtors of Combus shall partially write off Combus’ debt prior to the sale to Arriva, leaving the undertaking with a debt of DKK 208 million.
Siinkohal nähakse müügilepinguga ette, et Taani riik ja Combusi eraõiguslikud võlausaldajad kustutavad enne Combusi müümist Arrivale osaliselt äriühingu võla, mille tulemusel jääb äriühingu võlakoormaks 208 miljonit Taani krooni.
Arriva then, upon purchase, has to pay immediately this outstanding debt.
Seejärel peab Arriva äriühingu ostmisel viivitamata selle võla jäägi tasuma.
The restructuring plan foresees that Arriva replaces the debt from private lenders by an intra-group loan.
Ümberkorraldamiskavaga nähakse ette, et Arriva asendab võla eraõiguslike laenuandjate ees kontsernisisese laenuga.
The annual interest payments for this intra-group loan amount to DKK 13,5 million.
Kõnealuse kontsernisisese laenu aastased intressimaksed moodustavad 13,5 miljonit Taani krooni.
Changes in exceptional costs
Muudatused erakorralistes kuludes
As regards the exceptional costs relating to the restructuring of Combus, Arriva estimates that they will be DKK 35,6 million for the period 2001/02.
Combusi ümberkorraldamisega seotud erakorralised kulud moodustavad ajavahemikul 2001/2002 Arriva hinnangul 35,6 miljonit Taani krooni.
Approximately DKK 15 million relates to necessary dismissals in order to reduce general expenses [26].
Ligikaudu 15 miljonit Taani krooni on seotud üldkulude vähendamiseks vajalike vallandamistega [26].
The outstanding amount relates to the integration of the respective companies IT systems (DKK 5 million), to the purchase of new bus driver uniforms (DKK 7,2 million), to legal and economical expenses related to the merger and the restructuring (DKK 7 million) and finally to other small expenses (DKK 2,5 million).
Ülejäänud summa on seotud asjaomaste äriühingute IT-süsteemide integreerimise (5 miljonit Taani krooni), bussijuhtide uute vormirõivaste ostmise (7,2 miljonit Taani krooni), ühinemise ja ümberkorraldamisega seotud õigus- ja majanduskulude (7 miljonit Taani krooni) ning muude pisikuludega (2,5 miljonit Taani krooni).
Arriva also intends to cut costs by successively terminating all of Combus’ loss-making contracts.
Samuti kavatseb Arriva kulude kokkuhoidmiseks lõpetada järgemööda kõik Combusi kahjumlikud lepingud.
Furthermore, Arriva proposes to make reserves in relation to the expiration of the contracts in Copenhagen and Aalborg, due to the risk that these city buses cannot be used to traffic other routes, as they are either out of date (as for Copenhagen, the reserve will amount to DKK 45 million) or too specific to be used in another city (as for Aalborg, the reserve will amount to DKK 18 million).
Peale selle teeb Arriva ettepaneku luua reservid seoses Kopenhaageni ja Ålborgi lepingute lõppemisega, sest asjaomaseid linnaliinibusse ei pruugi muudel liinidel kasutada saada, kuna need on aegunud (Kopenhaageni puhul moodustab reserv 45 miljonit Taani krooni) või liiga spetsiifilised teistes linnades kasutamiseks (Ålborgi puhul moodustab reserv 18 miljonit Taani krooni).
The restructuring plan foresees that Combus will return to economic viability as from 2006, thanks to the measures taken by Arriva.
Ümberkorraldamiskava kohaselt hakkab Combusi majanduslik elujõulisus tänu Arriva võetud meetmetele taastuma alates 2006. aastast.
Table 8 shows the forecasts for the turnover and the profits/losses of Combus for the period 2000 to 2007.
Tabelis 8 on esitatud Combusi käibe ja kasumi/kahjumi prognoosid aastateks 2000–2007.
Forecasts for the turnover and the profits/losses for period 2000-2007
Käibe ja kasumi/kahjumi prognoosid aastateks 2000–2007
Profit/Loss
Kasum/kahjum
Description of the financing of the restructuring
Ümberkorraldamise rahastamise kirjeldus
The financing of the restructuring costs is achieved through:
Ümberkorraldamine rahastatakse järgmistest vahenditest:
The restructuring aid granted by the Danish government,
Taani valitsuse antud ümberkorraldamisabi;
The restructuring of Combus’ debt, and
Combusi võla ümberkorraldamine ja
The own contribution of Combus and Arriva.
Combusi ja Arriva omafinantseering.
The details of the contribution of the Danish government are explained in the description of the privatisation process above.
Taani valitsuse makse üksikasju selgitati eespool erastamisprotsessi kirjelduses.
A table summarising the contributions can be found in the next section.
Ülevaatlik tabel maksete kohta on esitatud järgmises jaos.
The contribution of Combus’ private creditors consisted in a write-off of debts of DKK 100 million.
Combusi eraõiguslike võlausaldajate makse seisnes võlgade mahakandmises 100 miljoni Taani krooni ulatuses.
The own contribution of Combus and Arriva consisted in the following elements:
Combusi ja Arriva omafinantseering koosnes järgmistest elementidest:
The pay-off of the remaining loans immediately after the purchase,
ülejäänud laenude tasumine kohe pärast ostu;
Direct contribution to the restructuring costs of DKK 33,6 million,
33,6 miljoni Taani krooni suurune otsene makse ümberkorraldamiskuludesse;
The sale, at a price of DKK 113,9 million, of 50 % of Combus to Connex by Arriva,
50 % Combusi aktsiate müümine Connexile 113,9 miljoni Taani krooni eest;
The sales price of DKK 100.
müügihind 100 miljonit Taani krooni.
The savings foreseen in the restructuring plan, explained above.
ümberkorraldamiskavaga ettenähtud kokkuhoid, mida on kirjeldatud eespool.
SUMMARY OF THE FINANCIAL SUPPORT OF THE DANISH STATE TO COMBUS
KOKKUVÕTE TAANI RIIGI RAHALISEST TOETUSEST COMBUSILE
In table 11 of the initial decision and in recital 68 and Table 8 in the decision to initiate the procedure, the Commission summarised the restructuring measure paid to Combus by the Danish State.
Algse otsuse tabelis 11 ning menetluse algatamise otsuse põhjenduses 68 ja tabelis 8 esitas komisjon kokkuvõtte ümberkorraldamismeetmetest, mida Taani riik oli Combusi suhtes rakendanud.
There is an apparent discrepancy between the numbers, which is explained by the fact that table 7 in the initial decision expresses the amounts in 2001 in net present value, whereas table 8 of the decision to initiate the procedure expresses the amounts in real terms.
Arvandmete vahel on ilmseid lahknevusi, mida saab seletada asjaoluga, et algse otsuse tabelis 7 on summad väljendatud 2001. aasta nüüdispuhasväärtuses, samas kui menetluse algatamise otsuse tabelis 8 on summad väljendatud reaalväärtuses.
The Danish government, in its observations, drew the Commission’s attention to the fact that DKK 100 million being shown twice in table 8 of the decision to initiate the procedure was misleading as Combus had only received this amount once [27].
Oma tähelepanekutes juhtis Taani valitsus komisjoni tähelepanu asjaolule, et menetluse algatamise otsuse tabelis 8 kaks korda kajastatud summa 100 miljonit Taani krooni on eksitav, kuna Combus sai selle summa vaid ühel korral [27].
The Commission, in view of this observation of the Danish government, has adjusted the table, as can be seen in Table 9 below.
Taani valitsuse tähelepanekut silmas pidades korrigeeris komisjon tabelit, nagu on näha alljärgnevast tabelist 9.
Corrected summary of the financial support of the Danish State to Combus, in real terms
Korrigeeritud kokkuvõte Taani riigi rahalisest toetusest Combusile (reaalväärtuses)
Type of support
Toetuse liik
Provision in the opening accounts for civil servants (this payment has been authorised through the part of the initial decision that the CFI upheld)
Eraldis riigiteenistujatele algbilansis (see makse lubati algse otsuse selle osaga, mida esimese astme kohus toetas)
One time payment to civil servants for statute change (this payment has been authorised through the part of the initial decision that the CFI upheld)
Ühekordne makse riigiteenistujatele seoses nende staatuse muutumisega (see makse lubati algse otsuse selle osaga, mida esimese astme kohus toetas)
Subordinated loan
Allutatud laen
(This subordinated loan has been written off in 2001)
(see allutatud laen kustutati 2001. aastal)
Guarantees (see detailed description below table 9)
Tagatised (vt üksikasjalikku kirjeldust tabeli 9 all)
2001 and following
2001 ja järgnevad
In Table 8 of the decision to initiate the procedure, the Commission stated the maximum amount of the guarantees provided in 2001 in connection with the conclusion of the sales agreement with Arriva.
Menetluse algatamise otsuse tabelis 8 esitas komisjon seoses Arrivaga müügilepingu sõlmimisega 2001. aastal antud tagatiste maksimumsumma.
In Table 10 below, in addition to the maximum cover, the Commission shows also for information the actual amounts paid in relation to the guarantees at the end of February 2005.
Allpool tabelis 10 esitab komisjon maksimumsumma kõrval teavitamise eesmärgil ka tegelikud summad, mis 2005. aasta veebruari lõpus tagatiste raames maksti.
Summary of claims and payments from the guarantees provided
Kokkuvõte nõuetest ja antud tagatiste raames tehtud maksetest
Maximum cover
Maksimumsumma
Amount paid
Makstud summa
Environmental costs
Keskkonnakulud
DKK 22,5 million
22,5 miljonit Taani krooni
No payments
Makseid ei ole tehtud
Reduction in equity capital
Omakapitali vähenemine
DKK 35,5 million
35,5 miljonit Taani krooni
DKK 20,5 million
20,5 miljonit Taani krooni
Further commitments in relation to the equity capital guarantee
Lisakohustused seoses omakapitali tagatisega
DKK 0,9 million
0,9 miljonit Taani krooni
Tax demand from the period prior to the transfer of Combus
Maksunõuded Combusi üleandmisele eelnenud perioodist
Unlimited
Piiramatu
Claims for payment of DKK 6,2 million have been submitted (current case at the National Tax Tribunal)
Esitatud on nõudeid 6,2 miljoni Taani krooni maksmiseks (juhtumit arutatakse praegu maksukohtus)
Losses as a result of civil servants previously employed
Äriühingus eelnevalt töötanud riigiteenistujatega seotud kahjud
No claims or payments
Nõudeid ei ole esitatud ega makseid tehtud
Losses in connection with the sale of Combus International (Comfort Bus Danmark A/S)
Combus Internationali (Comfort Bus Danmark A/S) müügiga seotud kahjud
DKK 9,5 million (partial repayment of the payment of dividends from Comfort Bus Denmark A/S u/k)
9,5 miljonit Taani krooni (äriühingu Comfort Bus Denmark A/S u/k. dividendimakse osaline tagasimaksmine)
Any losses related to the audit investigation into Combus A/S
Kõik äriühingu Combus A/S auditikontrolliga seotud kahjud
DKK 37,1 million
37,1 miljonit Taani krooni
The two previous tables can be summarised as follows:
Kaks eelmist tabelit võib kokku võtta järgmiselt:
Summary of State support
Kokkuvõte riigi toetusest
Measure and year
Meede ja aasta
Capital increase, 1999
Kapitali suurendamine, 1999
Subordinated loan, 1999
Allutatud laen, 1999
Written off in 2001
Kustutati 2001. aastal
Capital increase, 2001
Kapitali suurendamine, 2001
Total amount paid under guarantees, 2001
Tagatistena makstud summa kokku, 2001
The cap of limited guarantees was DKK 58,9 million, out of which DKK 21,4 million have been drawn upon; for the unlimited guarantees, a total of DKK 15,7 million has been drawn
Piiratud tagatiste ülemmäär oli 58,9 miljonit Taani krooni, millest on sisse nõutud 21,4 miljonit Taani krooni; piiramatutest tagatistest on sisse nõutud 15,7 miljonit Taani krooni
Total 1999
Kokku, 1999
Expressed in real 1999 terms
Väljendatud 1999. aasta reaalväärtuses
Total 2001
Kokku, 2001
Expressed in real 2001 terms
Väljendatud 2001. aasta reaalväärtuses
The above figures slightly deviate from both the figures set out in the initial decision, table 7, and the figures set out in the decision to initiate the procedure.
Eespool esitatud arvandmed erinevad mõnevõrra nii algse otsuse tabelis 7 kui ka menetluse algatamise otsuses esitatud arvandmetest.
These deviations are explained by the fact that the initial decision had converted the numbers into 2001 net present value, and that both the initial decision and the decision to initiate proceedings were not coherent as to the calculation of the monetary value of the guarantees.
Erinevusi saab selgitada asjaoluga, et algses otsuses olid summad konverteeritud 2001. aasta nüüdispuhasväärtusesse ning nii algses otsuses kui ka menetluse algatamise otsuses ei olnud tagatiste rahalise väärtuse arvutamine järjekindel.
DEVELOPMENT OF ARRIVA/COMBUS AFTER THE PRIVATISATION
ARRIVA/COMBUSI OLUKORRA SÜNDMUSTE KÄIK PÄRAST ERASTAMIST
After the share sale agreement had been entered into on 2 April 2001 [28], Arriva proceeded as follows:
Pärast müügilepingu sõlmimist 2. aprillil 2001 [28] astus Arriva järgmised sammud:
Combus became a 100 % subsidiary of Arriva.
Combusest sai Arriva 100 %-line tütarettevõtja;
In an agreement of 11 April 2001, Arriva Scandinavia A/S, another 100 % subsidiary of Arriva, acquired from Combus assets and financial liabilities in exchange of one share in Arriva Scandinavia, which has a nominal value of DKK 1000.
11. aprilli 2001. aasta kokkuleppe kohaselt omandas teine Arriva 100 protsendiline tütarettevõtja, Arriva Scandinavia A/S, Combusilt varasid ja rahalisi kohustusi ühe Arriva Scandinavia aktsia eest, mille nimiväärtus on 1000 Taani krooni.
The assets and liabilities included in this agreement are listed and specified in the sales contract.
Kokkuleppes sisalduvad varad ja kohustused on loetletud ja täpsustatud müügilepingus.
They cover all assets and all liabilities on the books of Combus on that day.
Need hõlmavad kõiki asjaomasel päeval Combusi raamatupidamisarvestuses kajastatud varasid ja kohustusi;
On 1 May 2001, 50 % of the assets (i.e. contracts, busses, and infrastructure), owned by Combus at the time of the sale of the company to Arriva, were transferred to Connex by Arriva Scandinavia A/S for a cash price of DKK 113,9 million (see detailed explanation above).
mail 2001 kandis Arriva Scandinavia A/S 50 % varadest, mis Combusile selle müümise ajal Arrivale kuulusid (st lepingud, bussid ja infrastruktuur), üle Connexile, kes maksis nende eest sularahas 113,9 miljonit Taani krooni (vt üksikasjalikku selgitust eespool).
In recital 121 of the decision to initiate the procedure, the Commission stated five doubts.
Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 121 avaldab komisjon kahtlust viies küsimuses.
The first concerns the question of whether the 1999 and the 2001 restructuring measures constitute two separate measures, or whether they should be assessed as one single measure.
Esiteks kaheldi, kas 1999. ja 2001. aasta ümberkorraldamismeetmed moodustasid kaks eraldi meedet või tuleks neid hinnata ühe meetmena.