natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Besides, the Finnish authorities point out that part of the contracts implemented as negotiated contracts could have been — even without the transitional provision contained in section 9 of the Act governing Tieliikelaitos — implemented in another way using direct negotiation in accordance with the procurement legislation in force.
Soome ametiasutused märgivad veel, et osa läbirääkimistega lepingutena sõlmitud lepingutest oleks võinud – isegi ilma Tieliikelaitost reguleeriva seaduse §-s 9 ettenähtud üleminekusätteta – sõlmida muul viisil, kasutades vahetuid läbirääkimisi vastavalt kehtivale riigihangete seadusele.
In accordance with the Expert statement, Tieliikelaitos has gained an advantage of at most EUR 8,5 million from the negotiated contracts, when the difference in margins between comparable negotiated and tendered contracts is calculated:
Vastavalt eksperdiotsusele sai Tieliikelaitos läbirääkimistega lepingute tõttu kuni 8,5 miljoni euro suuruse eelise, kui arvutada läbirääkimistega menetluses ja hankemenetluses sõlmitud võrreldavate lepingute kasumimarginaalide erinevus:
Negotiated contracts
Läbirääkimistega lepingud
MEUR
milj eurot
margin
kasum
Comparable tendered contracts
Võrreldavad hankemenetluses sõlmitud lepingud
Difference in margins [24]
Kasumierinevus [24]
Even if Tieliikelaitos received an economic advantage of EUR 8,5 million, this advantage was justified compensation for the obligation to perform public services, and expenses caused by structural disadvantages (Cf. Section 2.3).
Isegi kui Tieliikelaitos sai 8,5 miljoni euro suuruse majandusliku eelise, oli see eelis põhjendatud hüvitis kohustuse eest osutada avalikke teenuseid ja struktuurilisest halvemusest põhjustatud kulude eest (vt osa 2.3).
During the transitional period, the additional expenses resulting in particular from the excessive personnel costs had to be considered in the pricing of negotiated contracts to the extent that they had not been taken into account via other staff adjustment measures.
Üleminekuperioodil tuli eelkõige ülemäärasest personalikulust tingitud lisakulusid arvestada läbirääkimistega lepingute hinnakujunduses niivõrd, kuivõrd neid ei olnud arvesse võetud teistes personali kohanemiseks võetud meetmetes.
Although a big part of excess staff was engaged in special service projects, there were still on average 100 employees more in Tieliikelaitos than would have been the optimum number during the transitional period.
Kuigi suur osa liigsetest töötajatest oli kaasatud eriteenuseprojektidesse, oli Tieliikelaitoses siiski veel keskmiselt 100 töötajat rohkem, kui oleks olnud töötajate optimaalne arv üleminekuperioodil.
The Finnish authorities reject allegations that the aid received by Tieliikelaitos has allowed the State Enterprise to accept a lower margin level on plan-and-implement contracts.
Soome ametiasutused lükkavad tagasi väite, et Tieliikelaitose saadud abi võimaldas riigiettevõttel leppida projekteerimis- ja ehituslepingute väiksema kasumimarginaaliga.
As explained above, the margin level of plan and implement contracts was low because Tieliikelaitos was unprepared for the level of risk they involve.
Nagu eespool selgitati, oli projekteerimis- ja ehituslepingute kasumimarginaal väiksem, kuna Tieliikelaitos ei olnud valmistunud lepingutega kaasnenud riskiks.
As to the complainants’ claim that expenses caused by additional personnel were considered to be a cost that artificially reduced the margin of Tieliikelaitos in the negotiated contracts, the Finnish authorities note that excess personnel were not included in the calculation of the margin level of negotiated contracts.
Mis puutub kaebuse esitajate väitesse, et liigsete töötajate põhjustatud kulud vähendasid kunstlikult Tieliikelaitose kasumimarginaali läbirääkimistega lepingute puhul, märgivad Soome ametiasutused, et liigseid töötajaid ei kajastatud läbirääkimistega lepingute marginaali arvutustes.
Excess personnel were placed into service projects.
Liigsed töötajad hõlmati teenuseprojektidesse.
Finally, Finland rejects the allegation that the comparatively poor financial performance of Tieliikelaitos points to inefficiencies on the part of Tieliikelaitos operations and the use of uncompetitive pricing policy in liberalised markets.
Lõpuks lükkab Soome tagasi väite, et Tieliikelaitose suhteliselt halvad majandustulemused viitavad Tieliikelaitose tegevuse ebaefektiivsusele ja konkurentsivõimetu hinnakujunduse kasutamisele avatud turgudel.
In Finland’s view, the poor result can be accounted for by the additional costs due to the adjustment of Tieliikelaitos’ personnel, and the fact that the special arrangements made for personnel could not cover all the costs of additional personnel.
Soome arvates võib halbu tulemusi selgitada Tieliikelaitose personali kohanemiseks võetud meetmete lisakuluga ja sellega, et töötajate kaitseks võetud erimeetmed ei suutnud katta kõiki liigsete töötajate kulusid.
According to the Finnish authorities, for the time being it is cheaper for the Road Administration to continue with negotiated contracts.
Soome ametiasutuste sõnul on praegu maanteede ameti jaoks odavam jätkata tööd läbirääkimistega lepingute alusel.
The first attempt to tender out part of ferry services was unsuccessful for the following reasons.
Esimene katse korraldada osa parvlaevateenuste hankemenetlus ei olnud edukas järgmistel põhjustel.
Firstly, the prices offered by the bidders were 17-25 % higher than the prices of the negotiated contracts in force between the Road Administration and Tieliikelaitos, about which the parties have held separate annual price negotiations.
Esiteks olid pakkujate pakutud hinnad 17–25 % kõrgemad kui maanteede ameti ja Tieliikelaitose vahel kehtinud läbirääkimistega lepingute hinnad, mille osas olid pooled pidanud iga-aastaseid eraldi hinnaläbirääkimisi.
Therefore, having accepted the results of the tender, the Road Administration would have had to pay more for the respective services.
Kui maanteede amet oleks pakkumise tulemustega nõustunud, oleks ta pidanud asjaomaste teenuste eest rohkem maksma.
Secondly, Tieliikelaitos’ market position would have been strengthened (as the prices quoted by Tieliikelaitos were the lowest prices offered, although still being higher than the prices in the negotiated contracts, the Road administration would have to accept Tieliikelaitos as the winning bidder).
Teiseks oleks Tieliikelaitose turupositsioon tugevnenud (kuna Tieliikelaitose hinnad olid pakutud hindadest madalaimad, kuigi ikkagi kõrgemad kui läbirääkimistega lepingute hinnad, oleks maanteede amet pidanud edukaks tunnistama Tieliikelaitose pakkumise).
Therefore the Finnish authorities reject the allegation that the negotiated contracts between the Road administration and Tieliikelaitos would involve any competitive advantage for Tieliikelaitos.
Soome ametiasutused lükkavad seetõttu tagasi väite, et maanteede ameti ja Tieliikelaitose vahelised läbirääkimistega lepingud annavad Tieliikelaitosele konkurentsieelise.
On the contrary, they may constitute a disadvantage since the conditions of negotiated contracts do not reflect adequately the need for renewal of equipment (capital costs are not included in their entirety in the price of ferry services).
Need võivad hoopis põhjustada halvemuse, kuna läbirääkimistega lepingute tingimustes ei kajastu piisavalt seadmete uuendamise vajadus (parvlaevateenuste hind ei sisalda kogu kapitalikulu).
Finland is developing a new procurement model for future rounds of competitive bidding, by revising the conditions of the liberalisation associated with capital costs and refurbishing of ferries.
Soome töötab välja uut hankemenetluse mudelit tulevaste hangete jaoks ning vaatab läbi asjaomaste turgude avamise tingimused, et neid muuta kapitalikulude ja parvlaevade uuendamise seisukohast.
An opportunity to do this can be obtained by reducing the risks associated with investments through redemption conditions for ferry equipment attached to the agreement.
Seda oleks võimalik teha, kui vähendada investeeringutega kaasnevaid riske lepingule lisatavate parvlaevaseadmete väljaostutingimuste kaudu.
Another option is to require that all tenderers have new vessels.
Teine võimalus on nõuda, et kõigil pakkujatel peavad olema uued laevad.
In the meantime, the existing ferry contracts have been extended until the end of 2009.
Vahepeal on seniste parvlaevalepingute kehtivust pikendatud 2009. aasta lõpuni.
The Finnish authorities argue that the special arrangements and special projects cannot be considered to constitute an advantage.
Soome ametiasutused väidavad, et erimeetmeid ja -projekte ei saa pidada eeliseks.
When Tieliikelaitos started operations on 1 January 2001, it had 4235 employees, although in reality it needed significantly fewer personnel.
Kui Tieliikelaitos alustas tegevust 1. jaanuaril 2001, oli tal 4235 töötajat, kuigi ta vajas tegelikult palju vähem töötajaid.
It is clear that the former Road Service, as an official institution based on hierarchy, had a significant number of positions and tasks which were not needed in Tieliikelaitos, which thus led to significant overstaffing at Tieliikelaitos.
On selge, et endises maanteede talituses kui hierarhial põhinevas ametiasutuses oli palju selliseid ametikohti ja ülesandeid, mida Tieliikelaitoses ei vajatud, mis põhjustas seetõttu Tieliikelaitose äärmiselt ülepaisutatud koosseisu.
In Finland’s view, the fact that Tieliikelaitos was required to employ its entire staff and was prohibited from any lay-offs has been a structural disadvantage to Tieliikelaitos.
Soome arvates oli asjaolu, et Tieliikelaitos pidi säilitama kõigi töötajate töökohad ja et tal oli keelatud töötajaid koondada, Tieliikelaitose jaoks struktuuriline halvemus.
The expenses the company incurred due to that structural disadvantage have exceeded any, even theoretical, economic advantages gained by Tieliikelaitos.
Nimetatud struktuurilise halvemuse tõttu kandis ettevõte kulusid, mis ületasid igasuguse, isegi teoreetilise majandusliku eelise, mida Tieliikelaitos sai.
The personnel transfer procedures available to Tieliikelaitos have been more expensive and slower than the personnel policies available to Tieliikelaitos’ competitors.
Tieliikelaitose käsutuses olevad personalisiirde meetmed olid kallimad ja aeglasemad kui Tieliikelaitose konkurentide käsutuses olnud personalimeetmed.
According to Finland, the Finnish State could have opted not to transfer the excess employees to Tieliikelaitos at the time it was established.
Soome sõnul oleks Soome riik võinud otsustada, et loodav Tieliikelaitos ei võta liigseid töötajaid üle.
Finland also refers to the Combus judgment of the Court of First Instance in which the Court dealt with a similar situation concerning transfers of personnel.
Soome viitab ka Esimese Astme Kohtu otsusele Combusi kohtuasjas, milles kohus käsitles sarnast personalisiirdega seotud olukorda.
It was concluded in this case that a one-off payment by the Danish State to officials who were employed by Combus and who agreed to give up their status as officials and become employed on a contract basis by that undertaking did not constitute State aid.
Kõnealuses asjas leidis kohus, et ühekordne makse, mille Taani riik tegi Combusi töötajatele, kes olid nõus loobuma oma ametniku staatusest ja asuma nimetatud ettevõtja juures tööle töölepingu alusel, ei olnud riigiabi.
The CFI considered that the measure did not result in lightening the burden normally assumed in an undertaking’s budget.
Esimese Astme Kohus sedastas, et asjaomane meede ei vähendanud ettevõtja eelarves tavaliselt eeldatavaid kohustusi.
The reform of road administration and maintenance sector in Finland was carried out in a situation similar to the one in Combus.
Teede haldamise ja hooldamise sektori reform toimus Soomes Combusi omaga sarnases olukorras.
The fact that Tieliikelaitos did not pay any compensation to personnel who was transferred to government agencies, including the Road Administration, cannot be considered to constitute State aid.
Seda, et Tieliikelaitos ei maksnud hüvitist nendele töötajatele, kes viidi üle riigiasutustesse, kaasa arvatud maanteede ametisse, ei saa pidada riigiabiks.
In Finland’s view, the applicability of the Combus judgment is in no way reduced by the Court judgements cited by the Commission in its decision to initiate the procedure (Altmark Trans and France v. Commission).
Soome arvates ei vähenda Combusi kohtuotsuse kohaldatavust kuidagi Esimese Astme Kohtu otsused, millele komisjon on menetluse algatamise otsuses viidanud (Altmark Trans ja Prantsusmaa vs. komisjon).
These judgments indeed predate the Combus judgment and were thus necessarily taken into account by the Court of First Instance.
Nimetatud kohtuotsused eelnevad ajaliselt Combusi kohtuotsusele ja Esimese Astme Kohus võttis neid seega paratamatult arvesse.
Furthermore, Finland argues that if a measure is not intended to confer an advantage which has an effect on the budget, it is not a case of a transfer of State funds and therefore does not constitute State aid.
Veel väidab Soome, et kui meetme eesmärk ei ole anda eelist, mis mõjutaks riigieelarvet, ei ole see riigi ressursside üleandmine ega seega riigiabi.
Finland considers that administrative measures which have no effect on State finances do not constitute State aid.
Soome leiab, et haldusmeetmed, mis ei avalda mõju riigi rahandusele, ei ole riigiabi.
Thus, Finland believes that the State has not lost income because it agreed to employ 116 former personnel of Tieliikelaitos and pay their salaries.
Soome on seega arvamusel, et riigil ei jäänud tulu saamata seetõttu, et ta nõustus võtma tööle 116 Tieliikelaitose endist töötajat ja maksma neile palka.
No one of these employees was appointed without an assessment of his/her suitability for the position.
Ühtegi töötajat ei määratud ametisse, hindamata nende sobivust asjaomasele ametikohale.
Transfers of personnel between Tieliikelaitos and civil service departments were only possible when a post became open and it was published.
Personalisiire Tieliikelaitosest avalik-õiguslikesse asutustesse oli võimalik ainult juhul, kui ametikoht oli vakantne ja kui see oli avalikustatud.
If a suitable applicant could not be found within Tieliikelaitos other applicants were considered.
Kui Tieliikelaitosest ei leitud sobivat kandidaati, kaaluti teisi.
With respect to financial transfers by the State for solving Tieliikelaitos’ overstaffing problem, Finland stresses that Tieliikelaitos did not receive EUR 100 million in State aid as is claimed by the complainants.
Seoses riigi rahaliste vahendite üleandmisega Tieliikelaitose ülepaisutatud koosseisu probleemi lahendamiseks rõhutab Soome, et Tieliikelaitos ei saanud riigiabi 100 miljonit eurot, nagu väidavad kaebuse esitajad.
Tieliikelaitos received EUR 68 million from the Road Administration to fund service projects (from 68 million approximately 56 million went to cover personnel costs and the rest was spent on materials and other ‘non-personnel’ items).
Tieliikelaitos sai maanteede ametilt 68 miljonit eurot teenuseprojektide rahastamiseks (68 miljonist läks ligikaudu 56 miljonit personalikulude katteks ning ülejäänu kulutati materjalidele ja muudele töötajatega mitteseotud artiklitele).
In addition, the Road Administration paid EUR 20,1 million to support the adjustment of staff.
Lisaks maksis maanteede amet 20,1 miljonit eurot personali kohanemist soodustavate meetmete toetuseks.
The total compensation of EUR 88,1 million did not cover all the expenses incurred from the excess staff.
Koguhüvitis 88,1 miljonit eurot ei katnud kõiki ülepaisutatud koosseisu põhjustatud kulusid.
According to the Expert statement the excess staff caused structural disadvantages amounting to EUR 157 million over the period 2001-2004.
Eksperdiotsuse kohaselt põhjustasid liigsed töötajad aastatel 2001–2004 struktuurilise halvemuse suuruses 157 miljonit eurot.
Finland notes that sound accounting procedures were followed in the preparation of Tieliikelaitos’ financial statements, and that the financial statements have been audited.
Soome märgib, et Tieliikelaitose raamatupidamisaruannete koostamisel järgiti usaldusväärse raamatupidamise põhimõtteid ja et raamatupidamisaruanded on auditeeritud.
The financial statement does not include notes at the level of detail referred to by the complainants.
Raamatupidamisaruanded ei sisalda nii üksikasjalikke lisasid, nagu viitasid kaebuse esitajad.
Nevertheless, the Expert statement provides the following justifications for uncovered structural disadvantage related to the excess staff (EUR 69 million in total, i.e. EUR 157 million — EUR 88 million):
Sellegipoolest põhjendati eksperdiotsuses liigsete töötajatest põhjustatud katteta struktuurilist halvemust (kokku 69 miljonit eurot, st 157 miljonit eurot – 88 miljonit eurot) järgmiselt.
Firstly, the Road Administration did not cover all costs related to the special service projects.
Esiteks ei katnud maanteede amet kõiki eriteenuseprojektide kulusid.
For example it did not cover the respective supervision costs which were estimated at EUR 2,8 million over four years.
Ta ei katnud näiteks asjaomaseid järelevalvekulusid, mis olid hinnanguliselt 2,8 miljonit eurot nelja aasta jooksul.
Furthermore, the service projects recorded a total loss of EUR 1,4 million during the transitional period in addition to the respective supervision costs (the deficit was calculated by subtracting the expenditure for wages and materials for service projects from revenues related to those projects).
Üleminekuperioodil olid teenuseprojektid koguni kahjumis 1,4 miljoni euroga, millele lisandusid nimetatud järelevalvekulud (kahjumi arvutamisel lahutati teenuseprojekti tulust teenuseprojekti palga- ja materjalikulu).
Therefore, the service projects caused to Tieliikelaitos a net disadvantage of EUR 4,2 million.
Seega põhjustasid teenuseprojektid Tieliikelaitosele halvemuse puhasväärtusega 4,2 miljonit eurot.
Secondly, the funds provided by the Road Administration to finance measures related to looking for new jobs, supplementary training and re-training and support for anticipatory early retirement were not sufficient.
Teiseks ei olnud rahalised vahendid, mis maanteede amet andis uute töökohtade otsimise, täiend- ja ümberõppe ning eelpensionile jäämise toetuste meetmeteks, piisavad.
As a result, Tieliikelaitos had to earmark over EUR 20 million in personnel adjustment costs out of its own funds (EUR 12,8 million thereof were paid out in 2004 and 2005).
Tieliikelaitos pidi seetõttu katma personali kohanemiskuludest üle 20 miljoni euro omavahenditest (sellest 12,8 miljonit eurot maksti välja aastatel 2004 ja 2005).
Thirdly, Tieliikelaitos had to bear additional administrative expenditures related to personnel adjustments, which were estimated at the level of EUR 2,8 million for the transitional period.
Kolmandaks pidi Tieliikelaitos kandma personalimeetmete tõttu lisandunud halduskulud, mis olid üleminekuperioodil hinnanguliselt 2,8 miljonit eurot.
Fourthly, Tieliikelaitos had to face additional expenses also due to more favourable holiday conditions for those Tieliikelaitos employees which fell in the category of long-term State employees (50 % longer holiday).
Neljandaks pidi Tieliikelaitos kandma ka kauaaegsete riigiteenistujate kategooriasse kuuluvate töötajate soodsamate puhkusetingimustega (50 % pikem puhkus) kaasnevad lisakulud.
These additional expenses were estimated at the level of EUR 42 million during the four years of the transitional period.
Selliste lisakulude suurus oli üleminekuperioodi 4 aasta jooksul hinnanguliselt 42 miljonit eurot.
In any case, pension schemes have left Tieliikelaitos with a heavy burden.
Igal juhul on pensioniskeemid Tieliikelaitosele suureks koormaks.
Even after its conversion into a State Enterprise the staff of Tieliikelaitos remained governed by the State Pension Act No 280 of 20 May 1966, which implies that the State Enterprise had to pay the state employer’s pension contribution, which is higher than the employer’s pension contribution in the private sector.
Isegi pärast Tieliikelaitose ümberkujundamist riigiettevõtteks jäid tema töötajad 20. mai 1966. aasta riigipensionide seaduse nr 280 kohaldamisalasse, mis tähendab, et riigiettevõte pidi pensionifondi tegema riikliku tööandja sissemakseid, mis on suuremad kui erasektori tööandja sissemaksed.
The Amendment to the State Pension Act (No 679 of 30 July 2004) will lead to the approximation of the pension contributions and employees’ pension benefits between the private and the public sector, but only in the long run.
Riigipensionide seaduse muutmise seadus (nr 679, 30. juuli 2004) ühtlustab era- ja avaliku sektori pensioni sissemaksed ja töötajate pensionid, kuid alles pikema aja jooksul.
In 2005, the general pension contribution for private sector employers was 16,8 %.
aastal oli erasektori tööandjate pensionifondi sissemaksete määr 16,8 %.
By contrast, the Tieliikelaitos’ pension contribution was determined individually and stood at 21,13 % in 2005.
Seevastu Tieliikelaitose pensionifondi sissemaksed määrati kindlaks eraldi ja need olid 2005. aastal 21,13 %.
Moreover, it is only on 16 February 2005 that the provisions of the collective agreements of Tieliikelaitos concerning wages paid on sick leave were adapted to correspond to the equivalent conditions of private sector agreements.
Lisaks korrigeeriti Tieliikelaitose kollektiivlepinguid seoses haiguspuhkuse korral makstava töötasuga alles 16. veebruaril 2005, et viia asjaomased sätted vastavusse erasektori lepingute samasisuliste tingimustega.
Prior to that, these provisions were more expensive for Tieliikelaitos than those applicable to private sector employers.
Varem olid kõnealused tingimused Tieliikelaitosele kulukamad kui erasektori tööandjatele kehtinud tingimused.
Considered as a whole, Finland states that the staff’s employment conditions are still better than those of staff in private companies.
Kokkuvõttes märgib Soome, et kõnealuste töötajate töölepingute tingimused on ikkagi paremad kui eraõiguslike ettevõtete töötajate omad.
This is true regardless of the fact that the 2005 amendments to the collective agreements brought the conditions of employment closer to those existing in the private sector.
See on tõsi vaatamata sellele, et 2005. aastal kollektiivlepingutesse tehtud muudatused lähendasid Tieliikelaitose töölepingute tingimusi erasektori omadele.
The right to annual leave, for example, which is based on contract provisions equivalent to those in state contracts, is still better than that enjoyed by staff in the private sector.
Näiteks iga-aastase puhkusega seonduvad õigused, mis põhinevad riigiteenistujatele kohaldatavate sätetega võrdväärsetel lepingutingimustel, on ikkagi ulatuslikumad kui need, mis on erasektori töötajatel.
So employment conditions as a whole, including pension benefits, can still be clearly considered a burden in comparison with those prevailing for private sector operators.
Võrreldes eraõiguslikele ettevõtjatele kehtivate tingimustega võib töölepingute tingimusi tervikuna, kaasa arvatud pensionitingimused, pidada ilmselgelt koormaks.
Fiscal measure related to land purchases by Tieliikelaitos
Tieliikelaitose maaostudega seotud maksumeede
According to Section 49(1)(4) of the Income Tax Act, the taxable amount of the capital gains received by a taxable person other than a corporation, partnership or limited partnership used to be calculated by deducting either 80 % of the sales price or the real acquisition cost, whichever is more, provided that the real property is sold to the state, province, municipality or joint municipal authority.
Tulumaksuseaduse § 49 lg 1 p 4 kohaselt lahutatakse maksukohustuslase (v.a piiratud vastutusega äriühingu, täis- või usaldusühingu) kapitalikasvu maksustatava tulu arvutamiseks müügihinnast või tegelikust soetusmaksumusest, olenevalt sellest, kumb on suurem, 80 %, tingimusel et kinnisasi müüakse riigile, maakonnale, omavalitsusele või omavalitsuste ühisele ametiasutusele.
Therefore, the amount of taxable capital gains would be at most 20 % of the sales price.
Kapitalikasvu maksustatav tulu oleks seega kuni 20 % müügihinnast.