natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Approval by the Danish Parliament’s Finance Committee and sale to Arriva
Taani parlamendi rahanduskomisjoni heakskiit ja äriühingu müük Arrivale
In a confidential bill of 13 December 2000, the Ministry of Transport requested the Finance Committee’s approval for the State to dispose of all shares in Combus.
13. detsembri 2000. aasta konfidentsiaalses eelnõus palus transpordiministeerium rahanduskomisjoni heakskiitu sellele, et riik võõrandab kõik Combusi aktsiad.
The majority of the Finance Committee approved the confidential bill on the same day.
Rahanduskomisjoni enamus kiitis konfidentsiaalse eelnõu samal päeval heaks.
The ‘Share Sale Agreement’ was signed on 15 January 2001; Combus was transferred to Arriva on 2 April 2001, after the initial Commission decision had been adopted, with retrospective effect from 1 January 2001.
Aktsiate müügi leping sõlmiti 15. jaanuaril 2001; Combus anti Arrivale üle 2. aprillil 2001 pärast komisjoni algse otsuse vastuvõtmist ning see jõustus tagasiulatuvalt 1. jaanuaril 2001.
‘Closing’ took place on 2 April 2001 between the Ministry of Transport and Arriva.
Transpordiministeerium ja Arriva lõpetasid tehingu 2. aprillil 2001.
An earlier draft of the share sale agreement, sent by the Danish government to the Commission on 18 December 2000, contained a clause, according to which the Danish government was to guarantee Arriva for possible claims from public institutions (e.g. competition authorities and the EU Commission).
Aktsiate müügi lepingu varasem kavand, mille Taani valitsus saatis komisjonile 18. detsembril 2000, sisaldas klauslit, mille kohaselt pidi Taani valitsus andma Arrivale tagatise avalik-õiguslike asutuste (näiteks konkurentsiasutused ja ELi komisjon) võimalike nõuete vastu.
The Danish government informed the Commission in its letter of 23 January 2001 that this clause had not been included in the final share sale agreement.
23. jaanuari 2001. aasta kirjas teatas Taani valitsus komisjonile, et see klausel oli lõplikust aktsiate müügi lepingust välja jäetud.
The reason for this change was that ‘the Danish government has chosen to demand approval from the relevant authorities prior to the closing’.
Muudatuse tingis asjaolu, et „Taani valitsus otsustas taotleda asjaomaste asutuste heakskiitu enne tehingu lõpetamist”.
Assessment of the Office of the Auditor General of Denmark
Taani riigikontrolli hinnang
The sales process has also been the object of a special report of the Office of the Auditor General of Denmark [21].
Müügiprotsessi kohta koostas eriaruande ka Taani riigikontroll [21].
The conclusion (page 60) of the report states that:
Aruande kokkuvõttes (lehekülg 60) märgitakse järgmist:
‘The investigation of the Office of the Auditor General of Denmark has shown that Arriva's offer was low, but that no serious offer was better.
„Taani riigikontrolli uurimine näitas, et Arriva pakkumine oli madal, kuid et ükski tõsiselt võetav pakkumine ei olnud parem.
The Office of the Auditor General of Denmark has established that the Ministry of Transport’s investigations showed that the total sale of shares in Combus was preferable to a gradual dismantling of the company or going into administration.
Taani riigikontroll tegi kindlaks, et transpordiministeeriumi uurimiste kohaselt oli Combusi kõikide aktsiate müük parem variant kui äriühingu järkjärguline likvideerimine või saneerimine.
The Office of the Auditor General of Denmark has established that the Ministry of Transport’s considerations, when preparing and conducting the sale of shares, were well founded.
Taani riigikontroll tegi kindlaks, et transpordiministeeriumi kaalutlused olid aktsiate müügi ettevalmistamisel ja elluviimisel hästi põhjendatud.
The Ministry of Transport managed, by negotiation, to have Arriva’s price for taking over the shares reduced and the Ministry also managed, by negotiation, to involve the company’s lenders in the shares deal.
Transpordiministeeriumil õnnestus läbirääkimiste teel vähendada Arriva hinda aktsiate ülevõtmise eest ning samuti kaasata aktsiatehingusse äriühingu laenuandjad.
On the basis of the assessments and information available, the Office of the Auditor General of Denmark conclude that the agreement should be regarded as satisfactory.
Kättesaadavate hinnangute ja andmete põhjal järeldab Taani riigikontroll, et lepingut võib pidada rahuldavaks.
It was therefore necessary for the State to inject DKK 140 million into Combus and provide guarantees of approx. DKK 58 million for the company in connection with the sales agreement.’
Seepärast pidi riik tegema Combusi 140 miljoni Taani krooni suuruse rahasüsti ja andma äriühingule seoses müügilepinguga ligikaudu 58 miljoni Taani krooni eest tagatisi.”
The subsequent sale of 50 % of Combus to Connex
50 % Combusi aktsiate järgnev müük Connexile
In recital 66 of the decision to initiate the procedure, the Commission had raised doubts as to whether the sales price of Combus to Arriva was the market price.
Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 66 tõstatas komisjon kahtlusi selle suhtes, kas Combusi müügihind Arrivale oli turuhind.
These doubts were in particular founded on the observation that according to the Danish press, the sale of 50 % of Combus to Connex, which took place on 1 May 2001, less than a month after the signing of the sales agreement between the Danish government and Arriva, took place at a sales price of DKK 223 million.
Need kahtlused põhinesid eeskätt tähelepanekul, et Taani ajakirjanduse andmeil müüdi 1. mail 2001 – vähem kui kuu aega pärast müügilepingu sõlmimist Taani valitsuse ja Arriva vahel – 50 % Combusi aktsiatest Connexile müügihinnaga 223 miljonit Taani krooni.
The Danish government and Arriva have transmitted additional factual information on this point to the Commission.
Taani valitsus ja Arriva esitasid komisjonile selles küsimuses lisateavet asjaolude kohta.
The process of the negotiations between Arriva and Connex started in 2000.
Arriva ja Connexi vaheliste läbirääkimiste protsess algas 2000. aastal.
Arriva and Connex agreed on a ‘Memorandum of Understanding’ at European management level on 10 October 2000, which established the principles for cooperation between the parties in the run-up to the take-over of Combus.
10. oktoobril 2000 sõlmisid Arriva ja Connex oma Euroopa juhtkondade tasandil vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kehtestati poolte koostöö põhimõtted Combusi ülevõtmise ettevalmistamisel.
The initial idea was that both companies submitted a joint bid.
Algse idee järgi pidid äriühingud esitama ühise pakkumise.
Prior to the drawing up of this declaration of intent, Connex, as well as Arriva, had taken part in the screening process controlled by Alfred Berg, but the company had chosen not to go further on its own.
Enne asjaomase kavatsuste deklaratsiooni koostamist oli Connex sarnaselt Arrivaga osalenud Alfred Bergi kontrollitud sõelumisprotsessis, kuid äriühing oli otsustanud protsessi omaette mitte jätkata.
In accordance with the ‘Memorandum of Understanding’, both parties were given access to the data room in order to assess the company’s value and the risks associated with the purchase.
Kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga said mõlemad pooled võimaluse tutvuda andmekoguga, et hinnata äriühingu väärtust ning ostuga seotud riske.
Arriva and Connex exchanged experiences from the data room and it was clear that there were great differences in the two companies’ expectations and assessment of Combus.
Arriva ja Connex arutasid andmekogust saadud teavet ning ilmnes, et kahe äriühingu ootused ja hinnangud Combusi suhtes erinesid oluliselt.
Thus, Arriva assessed the company as having a negative value of approx DKK 300 million and Connex assessed Combus as having a negative value of approximately DKK 700-1000 million.
Seega oli äriühingu negatiivne väärtus Arriva hinnangul ligikaudu 300 miljonit Taani krooni ja Connexi hinnangul ligikaudu 700 – 1000 miljonit Taani krooni.
As the parties therefore fundamentally disagreed on the risks associated with the purchase, negotiations on a division of the company were broken off and Arriva continued the negotiations with the Danish State on its own.
Kuna poolte arvamused ostuga seotud riskide suhtes seega märkimisväärselt erinesid, katkestati läbirääkimised äriühingu jaotamise üle ning Arriva jätkas läbirääkimisi Taani riigiga üksinda.
As described above, these negotiations eventually led to the successful sale of Combus to Arriva in May 2001.
Nagu eespool kirjeldatud, lõppesid need läbirääkimised Combusi eduka müümisega Arrivale 2001. aasta mais.
At the end of December 2000, the negotiations between Arriva and Connex were resumed, this time with a view to the sale of certain assets (i.e. contracts and busses) of Combus to Connex.
aasta detsembri lõpus jätkati Arriva ja Connexi vahelisi läbirääkimisi, seekord teatavate Combusi varade (st lepingute ja busside) Connexile müümise üle.
Connex was given full access to the due diligence material that had been compiled and Arriva initiated Connex in the details of a business case drawn up by Arriva.
Connexile anti täielik juurdepääs kontrollimenetluse käigus koostatud materjalile ning Arriva tutvustas Connexile enda koostatud ärimudeli üksikasju.
Against this background, the parties entered into an agreement, ‘Head of Terms’, which was signed on 21 February 2001 with an agreed price of DKK 230 million.
Selle taustal allkirjastasid pooled 21. veebruaril 2001 eellepingu, milles lepiti müügihinnaks kokku 230 miljonit Taani krooni.
This value corresponded to the book value of the actives involved (busses, infrastructure and existing loss-making public service contracts, in particular in the Copenhagen area).
See väärtus vastas asjaomaste varade (bussid, infrastruktuur ning kehtivad kahjumlikud avaliku teenindamise lepingud eelkõige Kopenhaageni piirkonnas) arvestuslikule väärtusele.
Following further negotiations, which involved in particular a detailed cash-flow analysis, the final price in the sales agreement signed on 30 April 2001 was DKK 113,9 million.
Pärast edasisi läbirääkimisi, mis hõlmasid eelkõige üksikasjalikku rahavoogude analüüsi, kujunes lõplikuks hinnaks 30. aprillil 2001 sõlmitud müügilepingus 113,9 miljonit Taani krooni.
The downward adjustment of the sales price is due to the fact that the cash-flow analysis showed that losses from on-going public service contracts were much higher than initially foreseen.
Hinna vähendamine on tingitud asjaolust, et rahavoogude analüüs näitas esialgselt prognoositust palju suuremat kahjumit kehtivatest avaliku teenindamise lepingutest.
As a consequence, Arriva had to make full use of the provisions made in Combus’ accounts for the loss-making public service contracts.
Selle tagajärjel pidi Arriva Combusi raamatupidamisarvestuses kahjumlike avaliku teenindamise lepingute osas tehtud eraldised täielikult ära kasutama.
In response to recital 118 of the decision to initiate the procedure, where the Commission wonders whether Arriva could sell the contracts, when there were legal clauses to prevent the contracts being terminated, the Danish government explains that the sale of the contracts means a straightforward change in the provider, which requires the consent of the recipient (municipalities and counties) and involves bus operations being maintained at the previously fixed price and on the previously agreed terms.
Vastusena menetluse algatamise otsuse põhjendusele 118, milles komisjon kahtleb, kas Arriva suudab lepingud müüa, kui õiguslikud sätted ei võimalda neid lõpetada, selgitab Taani valitsus, et lepingute müümine tähendab üheselt mõistetavat teenuseosutaja muutumist, milleks on vaja teenuse kasutaja (omavalitsused ja maakonnad) nõusolekut ning mille puhul tuleb tagada bussiteenuste osutamine eelnevalt kinnitatud hinnaga ja eelnevalt kokkulepitud tingimustel.
In the case of the transfer of contracts from Arriva to Connex, the municipalities and counties involved gave their consent.
Seoses lepingute üleandmisega Arrivalt Connexile andsid asjaomased omavalitsused ja maakonnad selleks oma nõusoleku.
THE 1999 AND 2001 RESTRUCTURING MEASURES
AASTA ÜMBERKORRALDAMISMEETMED
The capital injections of 1999 and 2001 have been accompanied by restructuring measures.
ja 2001. aasta kapitalisüstidega kaasnesid ümberkorraldamismeetmed.
These are described in detail in the following sections.
Neid meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikult järgmistes jagudes.
The 1999 Restructuring Measures
aasta ümberkorraldamismeetmed
The Danish authorities submitted to the Commission in April 2007 four separate notes.
aasta aprillis esitasid Taani ametiasutused komisjonile neli eraldi teatist.
Three of the notes, dated 26 April 1999, 15 May 1999, and 18 May 1999, had been written by Kromann and Münter, one, dated 18 May 1999, by KPMG.
Kolm neist – 26. aprilli 1999. aasta, 15. mai 1999. aasta ja 18. mai 1999. aasta teatise – oli kirjutanud Kromann & Münter ning ühe, 18. mai 1999. aasta teatise KPMG.
The Danish authorities consider that the note of KPMG constitutes the operational restructuring plan for the 1999 capital injection, and that the three notes of Kromann and Münter constitute the financial restructuring plan.
Taani ametiasutused leiavad, et KPMG teatis kujutas endast 1999. aasta kapitalisüstiga seotud tegevuse ümberkorraldamise kava ning Kromann & Münteri kolm teatist rahalise ümberkorraldamise kava.
KPMG’s note
KPMG teatis
KPMG, one of Combus’s accountancy firms, had carried out an examination of the profitability of selected bus contracts in May 1999.
Üks Combusi raamatupidamisettevõtjaid, KPMG, uuris 1999. aasta mais valitud bussilepingute kasumlikkust.
In a memo of 18 May 1999, entitled ‘Profitability of selected transport service contracts in the period 1999/2001’, it transmitted its results.
Tulemused esitas ta 18. mai 1999. aasta märgukirjas „Valitud veoteenuselepingute kasumlikkus ajavahemikul 1999–2001”.
The examination was based on the operating budgets for Combus for the years 1999-2001, as approved by the board of Combus in November 1998, and corrected with a budget estimate drawn up by the management in April 1999.
Uurimine põhines Combusi 1999.–2001. aasta tegevuseelarvetel, mille Combusi nõukogu oli heaks kiitnud 1998. aasta novembris ning mida oli korrigeeritud juhtkonna 1999. aasta aprillis koostatud eelarveprognoosi põhjal.
The accountants stated in the memo that the work carried out was not a budget examination.
Raamatupidajad väitsid märgukirjas, et nende töö ei olnud kontrollida eelarveid.
According to the memo, this meant that the accountants had not assessed whether the budgets as a whole contained all the information that was necessary for an independent assessment of Combus’ anticipated development, nor had they assessed whether the budgets reflected the most probable development.
Märgukirja kohaselt tähendas see seda, et raamatupidajad ei hinnanud, kas eelarved tervikuna sisaldasid kogu teavet, mis oli vajalik Combusi oodatava arengu sõltumatuks hindamiseks, või kas eelarved kajastasid kõige tõenäolisemat arengut.
In their memo, the accountants stated that profitability could not be assessed by contract, but rather by bus area.
Märgukirjas mainisid raamatupidajad, et kasumlikkust ei olnud võimalik hinnata lepingute kaupa, vaid pigem busside teeninduspiirkondade kaupa.
An assessment of the profitability of a bus area was thereby at the same time an indirect assessment of the bus service contracts associated with the bus area.
Seega kujutas busside teeninduspiirkondade kasumlikkuse hinnang samaaegselt kaudset hinnangut teeninduspiirkonnaga seotud bussiteenuste osutamise lepingute kohta.
The accountants had examined the operating budgets for 5 bus areas.
Raamatupidajad uurisid viit teeninduspiirkonna tegevuseelarvet.
The accountants’ summary of the examination is shown in Table 6.
Raamatupidajate uurimise kokkuvõte on esitatud tabelis 6.
Accumulated budgets for the period 1999-2001
Ajavahemiku 1999–2001 koondeelarved
Source: Memo on the profitability of selected bus service contracts in the period 1999-2001.
Allikas: märgukiri valitud bussiteenuselepingute kasumlikkuse kohta ajavahemikul 1999–2001.
(in DKK million)
(miljonit Taani krooni)
Result prior to offsetting provisions
Tulem enne tasaarvestuseraldisi
Provisions 1998
Eraldised 1998
Result before tax
Tulem enne makse
Copenhagen Bus Area
Kopenhaageni teeninduspiirkond
Sjælland Bus Area
Sjællandi teeninduspiirkond
Århus Bus Area
Århusi teeninduspiirkond
Vejle Bus Area
Vejle teeninduspiirkond
Fyn Bus Area
Fyni teeninduspiirkond
Total selected bus areas
Valitud teeninduspiirkonnad kokku
Other bus areas in total
Muud teeninduspiirkonnad kokku
Bus areas + overheads in total
Teeninduspiirkonnad + üldkulud kokku
Streamlining and rationalisation
Tõhustamine ja ratsionaliseerimine
Anticipated subsequent result
Järgnev prognoositud tulem
The table shows that the board of Combus expected the total result for the period 1999-2001 to be a profit of DKK 62,7 million.
Tabelist nähtub, et Combusi nõukogu prognoosis ajavahemiku 1999–2001 tulemiks kokku 62,7 miljoni Taani krooni suurust kasumit.
As shown in the table, the operating budgets for the bus areas and for overheads revealed a total deficit of DKK 103,2 million.
Nagu tabelis näidatud, ilmnes busside teeninduspiirkondade tegevuseelarvetest ja üldkuludest kokku 103,2 miljoni Taani krooni suurune puudujääk.
The management estimated in April 1999, against the background of implemented or planned streamlining and rationalisation measures, that savings of approx. DKK 105,9 could be realised between 1999 and 2001.
aasta aprillis hindas juhtkond rakendatud või kavandatud tõhustamis- ja ratsionaliseerimismeetmeid arvestades, et ajavahemikul 1999–2001 oli võimalik saavutada kuni 105,9 miljoni Taani krooni suurune kokkuhoid.
These cost-saving measures were the following:
Kõnealused kulude kokkuhoiu meetmed olid järgmised:
Savings related to civil servants as a result of the change of status from civil servants to normal contracts,
riigiteenistujatega seotud kokkuhoid, kuna nende staatus muutub riigiteenistujatest tavalisteks lepingulisteks töötajateks;
Reduced sickness pay;
väiksemad haigushüvitised;
Improved logistics amongst civil servants;
töökorralduse ja -tavade parandamine;
Improved planning of duties;
tööülesannete tõhusam kavandamine;
Reductions in administrative personnel;
haldustöötajate arvu vähendamine;
Reductions in maintenance costs;
hoolduskulude vähendamine;
Reductions in purchase costs;
ostukulude vähendamine;
Restructuring of head office.
peakontori ümberkorraldamine.
The estimated savings were not divided into bus areas but, according to the memo, the board considered that a very significant part of the savings could be made in the Copenhagen bus area.
Hinnangulist kokkuhoidu ei esitatud eri teeninduspiirkondade kaupa, kuid märgukirja kohaselt leidis nõukogu, et väga olulise osa kokkuhoiust oleks võimalik saavutada Kopenhaageni teeninduspiirkonnas.
Notes by Kromann and Münter
Kromann & Münteri teatised
The three notes by Kromann and Münter state that the law firm and the accountants had examined the profitability of a representative selection of the company’s contracts with a view to an assessment of the company’s operations, and that following the examination, it was deemed necessary to undertake a further provision of approx. DKK 65 million to cover loss-making contracts for the rest of their term.
Kromann & Münteri kolmes teatises märgitakse, et õigusbüroo ja raamatupidajad uurisid äriühingu tegevuse hindamiseks tema lepingute representatiivse valimi kasumlikkust ning uurimise tulemusel leiti, et kahjumlike lepingute katmiseks nende ülejäänud kehtivusaja jooksul tuleks eraldada veel ligikaudu 65 miljoni Taani krooni suurune summa.
The company’s equity capital accordingly amounted to DKK 47 million.
Vastavalt sellele moodustas äriühingu omakapital 47 miljonit Taani krooni.
It was therefore obvious that the company could not satisfy the terms in its loan agreements and that the annual accounts could not be presented without reservations from the accountants regarding the going concern principle, unless the situation changed significantly.
Seega oli ilmne, et kui olukord märkimisväärselt ei muutu, ei suuda äriühing täita oma laenulepingute tingimusi ning raamatupidamise aastaaruannet ei saa esitada ilma raamatupidajate reservatsioonideta tegevuse jätkuvuse põhimõtte suhtes.
In the opinion of the adviser, a reconstruction of the company would require a capital injection in the range of DKK 300 million.
Nõustaja arvamuse kohaselt nõudis äriühingu ülesehitamine ligikaudu 300 miljoni Taani krooni suurust kapitalisüsti.
This amount was justified as follows:
Seda summat põhjendati järgmiselt:
The solidity requirement in the different bank loans would increase from 10 % to 20 % on 31 December 1999, rendering necessary an increase in capital [23];
31. detsembril 1999 pidi eri pangalaenude maksevõime nõue tõusma 10 protsendilt 20 protsendile, misõttu olnuks vaja kapitali suurendada [23];
A capital increase of this amount would lead to an appropriate debt/equity ratio.
kapitali suurendamine sellise summa võrra annaks vajaliku võõrkapitali ja omakapitali suhtarvu.
A capital injection of the amount mentioned would, in the opinion of the adviser, make it possible to resolve the company’s financial situation.
Osutatud summas kapitalisüst võimaldaks nõustaja arvamuse kohaselt lahendada äriühingu finantsolukorra.
The 2001 Restructuring Measures
aasta ümberkorraldamismeetmed
In parallel with the preparation of the sale of Combus to Arriva, the Danish government had requested Arriva to draw up a business and restructuring plan for Combus.
Samaaegselt Combusi Arrivale müümise ettevalmistamisega oli Taani valitsus palunud Arrival koostada Combusi äriplaani ja ümberkorraldamiskava.
In January 2001, the Danish government submitted this restructuring plan to the Commission.
aasta jaanuaris esitas Taani valitsus selle ümberkorraldamiskava komisjonile.
The submission took place in two steps, on 8 and 23 January 2001.
Kava esitati kahes etapis, 8. ja 23. jaanuaril 2001.
These submissions formed part of the on-going Case NN 127/00, which led eventually to the Commission’s initial decision.
Esitatud dokumendid moodustasid osa käimasolnud kohtuasjast NN 127/00, mille tulemusel komisjon lõpuks oma algse otsuse tegi.
This restructuring plan consists of the following elements:
Kõnealune ümberkorraldamiskava koosneb järgmistest osadest:
A market study;
turu-uuring;
A detailed description of all circumstances that lead to the severe financial difficulties of Combus;
Combusi tõsiste finantsraskusteni viinud asjaolude üksikasjalik kirjeldus;
A detailed description of all changes planned in order to safeguard that the company, on its own, will be able to cover all its costs, inter alia, instalment and financial costs, and to face competition after the restructuring process has been finalised;
üksikasjalik kirjeldus kõikide nende muudatuste kohta, millega kavandatakse tagada äriühingu suutlikkus katta ise kõik oma kulud, muu hulgas osamaksetega seotud kulud ja finantskulud, ning olla pärast ümberkorraldamisprotsessi lõppu konkurentsivõimeline;
A detailed description of the financing of the restructuring.
ümberkorraldamise rahastamise üksikasjalik kirjeldus.
Market Study
Turu-uuring
The market study states that the Danish bus market has stabilised after the deregulation started back in 1990.
Turu-uuringus märgitakse, et pärast 1990. aastal alanud turu avamist on Taani bussiturg stabiliseerunud.
Prices for providing transport services by bus had fallen constantly between 1990 and 1997.
Bussiveoteenuste osutamise hinnad olid aastatel 1990–1997 pidevalt langenud.
This development is most likely due to the market opening that started in the early 1990ies.
Selline suundumus on tõenäoliselt tingitud turu avamisest, mis algas 1990ndate alguses.
The lowest point of prices seems to have been achieved in 1997; since then, prices have recovered and show a slight, but regularly increase.
Hindade madalseis saavutati ilmselt 1997. aastal; sellest ajast saadik on hinnad taastunud ning näitavad väikest, ent korrapärast kasvusuundumust.
The overall Danish market for public bus transport was dominated, in 1999, by four large operators.
aastal domineerisid Taani avalike bussivedude turul neli suurt ettevõtjat.