natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Streptomyces K61 (formerly S. griseoviridis)
Streptomyces K61 (endine S. griseoviridis)
STRAIN: K61
TÜVI: K61
Culture collection: No DSM 7206
Kultuuride kogu: nr DSM 7206
For the implementation of the uniform principles of Annex VI, the conclusions of the review report on Streptomyces (formerly Streptomyces griseoviridis) K61 (SANCO/1865/2008), and in particular Appendices I and II thereof, as finalised in the Standing Committee on the Food Chain and Animal Health shall be taken into account.
VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Streptomyces (endine Streptomyces griseoviridis) K61 (SANCO/1865/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
(formerly T. harzianum)
(endine T. harzianum)
STRAIN: IMI 206040
TÜVI: IMI 206040
Culture collection No IMI 206040, ATCC 20476;
Kultuuride kogu nr IMI 206040, ATCC 20476;
STRAIN: T11
TÜVI: T11
Culture collection: No
Kultuuride kogu: nr
Spanish type culture collection CECT 20498, identical with IMI 352941
Hispaania tüüpi kultuuride kogu CECT 20498, samaväärne IMI 352941-ga
For the implementation of the uniform principles of Annex VI, the conclusions of the review reports on Trichoderma atroviride (formerly T. harzianum) IMI 206040 (SANCO/1866/2008) and T-11 (SANCO/1841/2008) respectively, and in particular Appendices I and II thereof, as finalised in the Standing Committee on the Food Chain and Animal Health shall be taken into account.
VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees vastavalt Trichoderma atroviride (endine T. harzianum) IMI 206040 (SANCO/1866/2008) ja T-11 (SANCO/1841/2008) kohta koostatud hindamisaruannete järeldusi, eelkõige nende I ja II lisa.
STRAIN: Trichoderma polysporum IMI 206039
TÜVI: Trichoderma polysporum IMI 206039
Culture collection No IMI 206039, ATCC 20475
Kultuuride kogu nr IMI 206039, ATCC 20475
For the implementation of the uniform principles of Annex VI, the conclusions of the review report on Trichoderma polysporum IMI 206039 (SANCO/1867/2008), and in particular Appendices I and II thereof, as finalised in the Standing Committee on the Food Chain and Animal Health shall be taken into account.
VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Trichoderma polysporum IMI 206039 (SANCO/1867/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
STRAIN:
TÜVI:
Culture collection No ATCC 20847
Kultuuride kogu nr ATCC 20847
STRAIN: Trichoderma harzianum ITEM 908;
TÜVI: Trichoderma harzianum ITEM 908;
Culture collection No CBS 118749
Kultuuride kogu: nr CBS 118749
For the implementation of the uniform principles of Annex VI, the conclusions of the review reports on Trichoderma harzianum T-22 (SANCO/1839/2008) and ITEM 908 (SANCO/1840/208) respectively and in particular Appendices I and II thereof, as finalised in the Standing Committee on the Food Chain and Animal Health shall be taken into account.
VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees vastavalt Trichoderma harzianum T-22 (SANCO/1839/2008) ja ITEM 908 (SANCO/1840/2008) kohta koostatud hindamisaruannete järeldusi, eelkõige nende I ja II lisa.
STRAIN: ICC012
TÜVI: ICC012
Culture collection No CABI CC IMI 392716
Kultuuride kogu nr CABI CC IMI 392716
STRAIN: Trichoderma asperellum
TÜVI: Trichoderma asperellum
(formerly T. viride T25) T11
(endine T. viride T25) T11
Culture collection No CECT 20178
Kultuuride kogu nr. CECT 20178
(formerly T. viride TV1) TV1
(endine T. viride TV1) TV1
Culture collection No MUCL 43093
Kultuuride kogu nr. MUCL 43093
For the implementation of the uniform principles of Annex VI, the conclusions of the review reports on Trichoderma asperellum (formerly T. harzianum) ICC012 (SANCO/1842/2008) and Trichoderma asperellum (formerly T. viride T25 and TV1) T11 and TV1 (SANCO/1868/2008) and in particular Appendices I and II thereof, as finalised in the Standing Committee on the Food Chain and Animal Health shall be taken into account.
VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees vastavalt Trichoderma asperellum’ i (endine T. harzianum) ICC012 (SANCO/1842/2008) ja Trichoderma asperellum’ i (endine T. viride T25 ja TV1) T11 ja TV1 (SANCO/1868/2008) kohta koostatud hindamisaruannete järeldusi, eelkõige nende I ja II lisa.
Trichoderma gamsii (formerly T. viride)
Trichoderma gamsii (endine T. viride)
STRAINS:
TÜVED:
Culture collection No IMI CC number 392151 CABI
Kultuuride kogu: nr IMI CC number 392151 CABI
For the implementation of the uniform principles of Annex VI, the conclusions of the review report on Trichoderma viride (SANCO/1868/2008), and in particular Appendices I and II thereof, as finalised in the Standing Committee on the Food Chain and Animal Health shall be taken into account.
VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Trichoderma viride (SANCO/1868/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
(formerly Verticillium dahliae)
(endine Verticillium dahliae)
STRAIN: Verticillium albo-atrum isolate WCS850
TÜVI: Verticillium albo-atrum isoleeritud WCS850
Culture collection No CBS 276.92
Kultuuride kogu: nr CBS 276.92
For the implementation of the uniform principles of Annex VI, the conclusions of the review report on Verticillium albo-atrum (formerly Verticillium dahliae) WCS850 (SANCO/1870/2008), and in particular Appendices I and II thereof, as finalised in the Standing Committee on the Food Chain and Animal Health shall be taken into account.
VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Verticillium albo-atrum (endine Verticillium dahliae) WCS850 (SANCO/1870/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
Conditions of use shall include, where appropriate, risk mitigation measures.’
Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.”
Without prejudice to the obligations defined by Directive 91/414/EEC as a consequence of including an active substance in Annex I, Member States should be allowed a period of six months after inclusion to review existing authorisations of plant protection products containing the active substances listed in the Annex to ensure that the requirements laid down by Directive 91/414/EEC, in particular in its Article 13 and the relevant conditions set out in Annex I, are satisfied.
Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ määratletud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud lisas loetletud toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud asjaomaste tingimuste täitmine.
For the implementation of the uniform principles of Annex VI, the conclusions of the review report on Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai ABTS-1857 (SANCO/1539/2008) and GC-91 (SANCO/1538/2008) and in particular Appendices I and II thereof, as finalised in the Standing Committee on the Food Chain and Animal Health shall be taken into account.
VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Bacillus thuringiensis’ e alamliikide Aizawai ABTS-1857 (SANCO/1539/2008) ja GC-91 (SANCO/1538/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
STRAIN: BIPESCO 5/F52 Culture collection: No M.a.
TÜVI: BIPESCO 5/F52
Council Directive 2008/114/EC
Nõukogu direktiiv 2008/114/EÜ,
on the identification and designation of European critical infrastructures and the assessment of the need to improve their protection
Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta
Having regard to the opinion of the European Central Bank [2],
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust [2]
In June 2004 the European Council asked for the preparation of an overall strategy to protect critical infrastructures.
aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu palus ette valmistada üldise strateegia elutähtsate infrastruktuuride kaitseks.
In response, on 20 October 2004, the Commission adopted a Communication on critical infrastructure protection in the fight against terrorism which put forward suggestions as to what would enhance European prevention of, preparedness for and response to terrorist attacks involving critical infrastructures.
Vastusena sellele võttis komisjon 20. oktoobril 2004 vastu teatise „Kriitilise infrastruktuuri kaitse terrorismivastases võitluses”, milles esitati soovitused selle kohta, kuidas tõhustada elutähtsate infrastruktuuridega seotud terrorirünnakute ennetamist, nendeks valmisolekut ja nendele reageerimist Euroopas.
On 17 November 2005 the Commission adopted a Green Paper on a European programme for critical infrastructure protection which provided policy options on the establishment of the programme and the Critical Infrastructure Warning Information Network.
Komisjon võttis 17. novembril 2005 vastu rohelise raamatu Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse programmi kohta, milles kirjeldati poliitilisi valikuid kõnealuse programmi ja elutähtsate infrastruktuuride hoiatusinfovõrgu loomiseks.
The responses received to the Green Paper emphasised the added value of a Community framework concerning critical infrastructure protection.
Rohelisele raamatule saadetud vastused rõhutasid elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seoses ühenduse raamistiku lisandväärtust.
The need to increase the critical infrastructure protection capability in Europe and to help reduce vulnerabilities concerning critical infrastructures was acknowledged.
Vastuste alusel tõdeti vajadust tõsta Euroopas elutähtsate infrastruktuuride kaitsevõimet ja aidata vähendada elutähtsate infrastruktuuride haavatavust.
The importance of the key principles of subsidiarity, proportionality and complementarity, as well as of stakeholder dialogue was emphasised.
Lisaks sellele rõhutati subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja täiendavuse võtmetähtsusega põhimõtete ning sidusrühmadega peetava dialoogi tähtsust.
In December 2005 the Justice and Home Affairs Council called upon the Commission to make a proposal for a European programme for critical infrastructure protection (‘EPCIP’) and decided that it should be based on an all-hazards approach while countering threats from terrorism as a priority.
aasta detsembris kokku tulnud justiits- ja siseküsimuste nõukogu kutsus komisjoni üles esitama Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitse programmi ettepaneku ning otsustas, et kõnealuse programmi aluseks peaks olema kõiki ohte käsitlev lähenemisviis, kus suurimaks ohuallikaks oleks terrorism.
Under this approach, man-made, technological threats and natural disasters should be taken into account in the critical infrastructure protection process, but the threat of terrorism should be given priority.
Kõnealuse lähenemisviisi puhul tuleks elutähtsate infrastruktuuride kaitsmisel arvestada nii inimtegevusest tingitud ja tehnoloogilisi ohte kui ka loodusõnnetusi, kuid terrorismi tuleks käsitleda esmase ohuallikana.
In April 2007 the Council adopted conclusions on the EPCIP in which it reiterated that it was the ultimate responsibility of the Member States to manage arrangements for the protection of critical infrastructures within their national borders while welcoming the efforts of the Commission to develop a European procedure for the identification and designation of European critical infrastructures (‘ECIs’) and the assessment of the need to improve their protection.
Nõukogu võttis 2007. aasta aprillis vastu järeldused elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi kohta, milles ta kordas taas, et liikmesriikidel lasub lõplik vastutus elutähtsate infrastruktuuride kaitsmise korraldamise eest oma territooriumil, tervitades samas komisjoni jõupingutusi Euroopa menetluse väljatöötamisel Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimiseks ja määramiseks ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamiseks.
This Directive constitutes a first step in a step-by-step approach to identify and designate ECIs and assess the need to improve their protection.
Käesolev direktiiv on Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimiseks ja määramiseks ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamiseks võetud järkjärgulise lähenemisviisi esimeseks sammuks.
As such, this Directive concentrates on the energy and transport sectors and should be reviewed with a view to assessing its impact and the need to include other sectors within its scope, inter alia, the information and communication technology (‘ICT’) sector.
Käesolev direktiiv keskendub praegusel kujul energeetika ja transpordi valdkonnale ning see tuleks vaadata läbi, et hinnata selle mõju ja vajadust lisada selle reguleerimisalasse teisi valdkondi, muu hulgas info- ja sidetehnoloogia valdkond.
The primary and ultimate responsibility for protecting ECIs falls on the Member States and the owners/operators of such infrastructures.
Esmane ja lõplik vastutus Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride kaitsmise eest lasub liikmesriikidel ja selliste infrastruktuuride omanikel/haldajatel.
There are a certain number of critical infrastructures in the Community, the disruption or destruction of which would have significant cross-border impacts.
Ühenduses on teatav arv elutähtsaid infrastruktuure, mille kahjustada saamisel või hävimisel oleks olulised piiriülesed mõjud.
This may include transboundary cross-sector effects resulting from interdependencies between interconnected infrastructures.
Need võivad hõlmata valdkondadevahelisi piiriüleseid mõjusid, mis tulenevad omavahel seotud infrastruktuuride vastastikustest mõjudest.
Such ECIs should be identified and designated by means of a common procedure.
Sellised Euroopa elutähtsad infrastruktuurid tuleks identifitseerida ja määrata ühise menetluse alusel.
The evaluation of security requirements for such infrastructures should be done under a common minimum approach.
Selliste infrastruktuuride turvanõudeid tuleks hinnata ühise miinimumstandardi alusel.
Bilateral schemes for cooperation between Member States in the field of critical infrastructure protection constitute a well-established and efficient means of dealing with transboundary critical infrastructures.
Elutähtsate infrastruktuuride kaitset käsitlevad liikmesriikide vahelised kahepoolsed koostöökavad moodustavad piiriüleste elutähtsate infrastruktuuridega tegelemisel hästitoimiva ja tõhusa vahendi.
EPCIP should build on such cooperation.
Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitse programm peaks rajanema sellisel koostööl.
Information pertaining to the designation of a particular infrastructure as an ECI should be classified at an appropriate level in accordance with existing Community and Member State legislation.
Teave, mis käsitleb konkreetse infrastruktuuri määramist Euroopa elutähtsaks infrastruktuuriks, tuleks salastada asjakohasel tasemel vastavalt kehtivatele ühenduse ja liikmesriikide õigusaktidele.
Since various sectors have particular experience, expertise and requirements concerning critical infrastructure protection, a Community approach to critical infrastructure protection should be developed and implemented taking into account sector specificities and existing sector based measures including those already existing at Community, national or regional level, and where relevant cross-border mutual aid agreements between owners/operators of critical infrastructures already in place.
Kuna erinevates valdkondades omatakse erinevaid elutähtsate infrastruktuuride kaitse alaseid kogemusi, oskusi ja nõudeid, tuleks elutähtsate infrastruktuuride kaitse alase ühenduse lähenemisviisi väljatöötamisel ja rakendamisel arvesse võtta valdkondade iseärasusi ja olemasolevaid valdkondlikke meetmeid, sealhulgas ühenduse, riiklikul või piirkondlikul tasandil juba olemasolevaid meetmeid ning võimalusel ka elutähtsate infrastruktuuride omanike/haldajate vahel juba sõlmitud piiriüleseid vastastikuse abi kokkuleppeid.
Given the very significant private sector involvement in overseeing and managing risks, business continuity planning and post-disaster recovery, a Community approach needs to encourage full private sector involvement.
Arvestades erasektori märkimisväärset osalemist riskijärelevalves ja -juhtimises, äritegevuse järjepidevuse kavandamises ja katastroofijärgses taastamistöös, on vaja ühenduse lähenemisviisi abil julgustada täielikku erasektori osalemist.
In terms of the energy sector and in particular the methods of electricity generation and transmission (in respect of supply of electricity), it is understood that where deemed appropriate, electricity generation may include electricity transmission parts of nuclear power plants, but exclude the specifically nuclear elements covered by relevant nuclear legislation including treaties and Community law.
Energeetikasektori ja eelkõige elektrienergia tootmise ja ülekandmise meetodite osas (seoses elektrienergia tarnimisega) on kokku lepitud, et kui seda peetakse asjakohaseks, võib elektrienergia tootmine hõlmata tuumaelektrijaamade elektrienergia ülekandmisega seotud osi, kuid jätta välja konkreetselt tuumaenergiaalased elemendid, mille kohta kehtivad vastavad tuumaenergiaalased õigusaktid, sealhulgas aluslepingud ja ühenduse õigus.
This Directive complements existing sectoral measures at Community level and in the Member States.
Käesoleva direktiiviga täiendatakse ühenduse tasandil ja liikmesriikides juba olemasolevaid valdkondlikke meetmeid.
Where Community mechanisms are already in place, they should continue to be used and will contribute to the overall implementation of this Directive.
Kui ühenduse mehhanismid on juba paigas, tuleks nende kasutamist jätkata ning need aitavad kaasa käesoleva direktiivi üldisele rakendamisele.
Duplication of, or contradiction between, different acts or provisions should be avoided.
Vältida tuleks erinevate õigusaktide või sätete dubleerimist või vastuolu.
Operator security plans (‘OSPs’) or equivalent measures comprising an identification of important assets, a risk assessment and the identification, selection and prioritisation of counter measures and procedures should be in place in all designated ECIs.
Haldaja turvalisuse tagamise kava või samaväärsed meetmed, mis hõlmavad oluliste varade identifitseerimist, riskihindamist, vastumeetmete ja menetluste kindlaksmääramist, valikut ja tähtsusjärjestust, peaks olema kehtestatud igas Euroopa elutähtsaks infrastruktuuriks määratud infrastruktuuris.
With a view to avoiding unnecessary work and duplication, each Member State should first assess whether the owners/operators of designated ECIs possess relevant OSPs or similar measures.
Tarbetu topelttöö ärahoidmiseks peaks iga liikmesriik kõigepealt hindama, kas Euroopa elutähtsaks infrastruktuuriks määratud infrastruktuuri omanikel/haldajatel on vastav haldaja turvalisuse tagamise kava või samalaadsed meetmed.
Where such plans do not exist, each Member State should take the necessary steps to make sure that appropriate measures are put in place.
Kui sellist kava ei ole, peaks iga liikmesriik astuma vajalikke samme, et tagada asjakohaste meetmete võtmine.
It is up to each Member State to decide on the most appropriate form of action with regard to the establishment of OSPs.
Iga liikmesriik otsustab ise, milline on kõige sobivam meetmete vorm haldaja turvalisuse tagamise kava kehtestamiseks.
Measures, principles, guidelines, including Community measures as well as bilateral and/or multilateral cooperation schemes that provide for a plan similar or equivalent to an OSP or provide for a Security Liaison Officer or equivalent, should be deemed to satisfy the requirements of this Directive in relation to the OSP or the Security Liaison Officer respectively.
Meetmeid, põhimõtteid ja juhiseid, sealhulgas ühenduse meetmeid ning kahepoolseid ja/või mitmepoolseid koostöökavu, milles on ette nähtud haldaja turvalisuse tagamise kavaga sarnane või võrdväärne kava või milles on ette nähtud turvalisuse kontaktametnik või võrdväärne ametnik, tuleks lugeda käesolevas direktiivis vastavalt haldaja turvalisuse tagamise kava või turvalisuse kontaktametnikuga seoses esitatud nõudeid rahuldavaks.
Security Liaison Officers should be identified for all designated ECIs in order to facilitate cooperation and communication with relevant national critical infrastructure protection authorities.
Igas Euroopa elutähtsaks infrastruktuuriks määratud infrastruktuuris tuleks määrata turvalisuse kontaktametnik, et lihtsustada koostööd ja teabevahetust asjaomaste elutähtsate infrastruktuuride kaitsega tegelevate siseriiklike ametiasutustega.
With a view to avoiding unnecessary work and duplication, each Member State should first assess whether the owners/operators of designated ECIs already possess a Security Liaison Officer or equivalent.
Tarbetu topelttöö ärahoidmiseks peaks iga liikmesriik kõigepealt hindama, kas Euroopa elutähtsaks infrastruktuuriks määratud infrastruktuuri omanikel/haldajatel on juba turvalisuse kontaktametnik või võrdväärne ametnik.
Where such a Security Liaison Officer does not exist, each Member State should take the necessary steps to make sure that appropriate measures are put in place.
Kui sellist ametnikku ei ole, peaks iga liikmesriik astuma vajalikke samme, et tagada asjakohaste meetmete võtmine.
It is up to each Member State to decide on the most appropriate form of action with regard to the designation of Security Liaison Officers.
Iga liikmesriik otsustab ise, milline on kõige sobivam meetmete vorm turvalisuse kontaktametniku määramiseks.
The efficient identification of risks, threats and vulnerabilities in the particular sectors requires communication both between owners/operators of ECIs and the Member States, and between the Member States and the Commission.
Riskide, ohtude ja haavatavuse tõhus identifitseerimine erinevates valdkondades nõuab teabevahetust nii Euroopa elutähtsate infrastruktuuride omanike/haldajate ja liikmesriikide kui ka liikmesriikide ja komisjoni vahel.
Each Member State should collect information concerning ECIs located within its territory.
Iga liikmesriik peaks koguma teavet oma territooriumil asuvate Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kohta.
The Commission should receive generic information from the Member States concerning risks, threats and vulnerabilities in sectors where ECIs were identified, including where relevant information on possible improvements in the ECIs and cross-sector dependencies, which could be the basis for the development of specific proposals by the Commission on improving the protection of ECIs, where necessary.
Komisjon peaks saama liikmesriikidelt üldist teavet riskide, ohtude ja haavatavuse kohta valdkondades, kus on identifitseeritud Euroopa elutähtsad infrastruktuurid, sealhulgas võimalusel Euroopa elutähtsates infrastruktuurides võimalike paranduste ja valdkondadevaheliste sõltuvuste kohta, mille alusel komisjon võiks vajadusel välja töötada konkreetsed ettepanekud Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitse parandamiseks.
In order to facilitate improvements in the protection of ECIs, common methodologies may be developed for the identification and classification of risks, threats and vulnerabilities to infrastructure assets.
Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitse parandamise lihtsustamise eesmärgil võib infrastruktuuride varasid ähvardavate riskide, ohtude ja haavatavuse identifitseerimiseks ja liigitamiseks välja töötada ühtse metoodika.
Owners/operators of ECIs should be given access primarily through relevant Member State authorities to best practices and methodologies concerning critical infrastructure protection.
Euroopa elutähtsate infrastruktuuride omanikele/haldajatele tuleks eelkõige asjaomaste liikmesriikide ametiasutuste kaudu võimaldada juurdepääs elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud headele tavadele ja metoodikale.