natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regarding the coordination problem invoked by the German authorities, the Commission recognises that this may, in principle, represent a market failure hindering the transition from analogue to digital broadcasting.
Komisjon mõistab Saksamaa nimetatud kooskõlastamisprobleemi, sest põhimõtteliselt võib tegemist olla turuhäirega, mis takistab üleminekut analoogringhäälingult digitaalringhäälingule.
The problem arises because broadcasters need to agree on common dates for switching off analogue transmission and for switching on digital transmission so as to overcome the lack of frequency spectrum and to minimise the costs of parallel transmission.
Kõnealune probleem tekib siis, kui ringhäälinguorganisatsioonid peavad leppima kokku analoogringhäälingu väljalülitamise ja digitaalringhäälingule ülemineku ühistes tähtaegades, et ületada sageduste nappuse probleem ja hoida kahes edastusvormis saadete korraga edastamise kulud võimalikult väiksed.
Consumers might not be willing to shift to digital transmission until the digital platform carries a large number of programmes.
Tarbijad lähevad digitaalringhäälingule tõenäoliselt üle alles siis, kui selle programmivalik on piisavalt mitmekesine.
At the same time, broadcasters might wish to await the arrival of other broadcasters on the digital platform before they switch over themselves.
Seepärast võivad ringhäälinguorganisatsioonid venitada üleminekuga digitaalringhäälingule nii kaua, kuni teised teenusepakkujad on digitaallevile üle läinud.
In the absence of coordination, these issues might delay the switchover.
Puuduliku kooskõlastamise korral võiksid sellised kaalutlused digitaalringhäälingule üleminekut aeglustada.
The Commission also acknowledges that accelerating the switch-off of analogue transmission is, in principle, a valid objective for public intervention in order to reap the benefits of the better use of the freed-up spectrum.
Komisjon möönab samuti, et analoogringhäälingu kiirem väljalülitamine, eesmärgiga kasutada tõhusamalt vabanevat sagedusspektrit, võib olla asjakohane põhjus riigi sekkumiseks.
Regarding the coordination problem indicated above and in line with the approach taken in the Berlin-Brandenburg decision [87], the Commission considers that State aid is neither necessary, not an appropriate instrument to address this issue.
Arvestades nimetatud kooskõlastamisprobleemi ja võttes arvesse Berliini-Brandenburgi otsuses rakendatud lähenemisviisi, [87] järeldab komisjon, et kõnealune riigiabi ei ole probleemi kõrvaldamiseks vajalik ega selleks kohane.
The need for coordination arising in the context of the digital switchover can be, and indeed was in the present case, resolved by other means which are more suitable for this purpose and at the same time involve less distortion on the market.
Digitaalringhäälingule üleminekul tekkiva kooskõlastamisvajadusega saab arvestada, ning kõnealusel juhul kasutati selleks vahendeid, mis olid selleks otstarbeks sobivamad ja mis ei kahjustanud samal määral turul valitsevat konkurentsi.
In the present case, LfM has agreed on a timetable in the general agreement concluded with the broadcasters present on the analogue platform on 20 October 2003.
Käesoleva juhtumi puhul leppisid LfM ja analoogsüsteemis saateid edastavad ringhäälinguorganisatsioonid 20. oktoobri 2003. aasta üldise kokkuleppe raames kokku ühise ajakava.
Moreover, it has managed to fix a common date for the return of the analogue broadcasting licences.
Lisaks sellele õnnestus LfMil kehtestada kõikidele teenusepakkujatele siduv tähtaeg analoogringhäälingulubade tagastamiseks.
Furthermore, it has coordinated the switchover process with the Länder of Northern Germany.
Samuti kooskõlastas ta digitaalringhäälingule ülemineku Põhja-Saksa liidumaadega.
These measures have allowed launching the digital terrestrial platform in line with a common timetable and without any simulcast period for commercial broadcasters at the same time in several Länder.
Nii sai maapealse digitaalringhäälingu käivitada ühise ajakava alusel ja mitmel liidumaal samaaegselt, ilma et eraõiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid oleksid pidanud programme edastama paralleelselt nii analoog- kui ka digitaalsüsteemis.
Thus, in addition, the funding of the broadcasters’ transmission costs does not appear necessary for this specific purpose.
Seetõttu ei tundu olevat vajalik subsideerida digitaalringhäälingule ülemineku raames ringhäälinguorganisatsioonide edastuskulusid.
The German authorities have declared that the envisaged payments are not only made to alleviate the commercial broadcasters from the ‘additional costs’ of broadcasting over the terrestrial platform but also claim that they are a compensation for the specific commercial risks (for instance through reduced commercial revenues) for the commercial broadcasters.
Saksamaa arvates ei olnud kavandatud maksete eesmärk ainuüksi katta osaliselt eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonide maapealse digitaallevi lisakulud, vaid maandada ka eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonide mõningaid äririske (nt majandustegevusest laekuvate tulude kahanemine).
Indeed, the authorities never substantiated or quantified these claims or the magnitude of the alleged risks.
Saksamaa ei ole oma väiteid lähemalt selgitanud ega arvandmetega põhistanud, samuti ei ole ta täpsustanud väidetavate riskide ulatust.
The Commission doubts that, in view of the successful switchover carried out without funding so far, there are such specific risks for the commercial broadcasters [89] in the case at hand apart from the general commercial risks associated to their activity which are independent from the platform over which they transmit broadcasting signals.
Komisjon kahtleb, kas seni ilma riigi toetuseta edukalt kulgenud ülemineku puhul on eraõiguslikel ringhäälinguorganisatsioonidel üldiste majandustegevusega kaasnevate äririskide kõrval muid riske, [89] mis oleks seotud programmide edastamise formaadiga.
The fact that there were more applicants for a licence to broadcast over digital terrestrial in North-Rhine Westphalia than licences available shows that commercial broadcasters are ready to participate in DVB-T, to pay the necessary transmission costs and take the commercial risk, even without guaranteed public funding.
Tõsiasi, et digitaalringhäälingulubade taotlusi esitati Nordrhein-Westfalenis rohkem kui neid väljastati, näitab, et eraõiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid on ka ilma kindlalt lubatud riigi toetuseta valmis maapealse digitaaltelevisiooni edastamises osalema, kaasnevaid edastuskulusid kandma ja kaasnevat äririski võtma.
Regarding the positive externalities related to the freeing-up of the frequency spectrum, these advantages arise mainly from the switch-off of the analogue terrestrial platform.
Sagedusspektri vabastamise positiivne välismõju tuleneb esmajoones maapealse analoogringhäälingu väljalülitamisest.
This fact has not been put in question in the case of North Rhine-Westphalia.
Seda asjaolu ei seata Nordrhein-Westfaleni juhtumi puhul kahtluse alla.
Given that the measure intends to subsidise the transmission costs of commercial broadcasters which are lower per channel for digital transmission than in analogue mode, the measure cannot be considered necessary to cover any possible short-term cost increases associated with the digital switchover either.
Kuna meetmega tahetakse subsideerida eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonide edastuskulusid, mis on digitaalsüsteemis ühe programmikanali kohta koguni väiksemad kui analoogsüsteemis, siis ei saa kõnealust meedet samuti pidada vajalikuks digitaalringhäälingule üleminekuga lühiajaliselt kaasnevate kulude katmiseks.
Compensation for the return of analogue licences
Hüvitis analoogringhäälingulubade tagastamise eest
The German authorities have also argued that the funding was necessary to compensate commercial broadcasters for the return of their analogue licences before their expiry date.
Saksamaa on väitel on toetus vajalik, et hüvitada eraõiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele nende analoogringhäälingulubade ennetähtaegne tagastamine.
At the same time, the submissions also state that in order to compensate the broadcasters previously present in the analogue platform for giving up their analogue licences, these broadcasters have received a priority treatment in the procedure for the allocation of the broadcasting licences, which enabled RTL and ProSiebenSat.1 to apply with a set of programmes for entire multiplexes.
Ent samal ajal nähtub Saksamaa selgitustest, et eelnevalt analooglevi kasutanud eraõiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele hüvitati analoogringhäälingulubade ennetähtaegne tagastamine nende eeliskohtlemisega digitaalringhäälingulubade väljastamise menetluses, mistõttu RTL ja ProSiebenSat.1 said oma programmipakettide tarvis taotleda omaette multiplekseri eraldamist.
In this respect, the Commission notes in the first place that this argument is only relevant from the point of view of the financing granted to broadcasters which were previously present on the analogue platform and cannot be invoked to justify the necessity of the funding for the new broadcasters on the DVB-T platform.
Komisjon viitab sellele, et kõnealune väide omab tähtsust ainult niivõrd, kuivõrd kõne all on analooglevi kasutanud ringhäälinguorganisatsioonide subsideerimine, ent see ei oma tähtsust DVB-T formaati kasutavate uute ringhäälinguorganisatsioonide toetamise põhjendusena.
Regarding the broadcasters previously present on the analogue platform, however, this argument is not valid either.
Aga ka seni analoogsüsteemis saateid edastanud ringhäälinguorganisatsioonide puhul ei ole kõnealune väide alati vettpidav.
Among those broadcasters which have returned their analogue licences, only ProSiebenSat.1 is receiving a subsidy under the present measure and the calculation of the subsidy submitted by the German authorities does not take into account a possible value of the outstanding duration of the licences.
Nende ringhäälinguorganisatsioonide hulgast, kes oma analoogringhäälinguload tagastasid, saab praeguse õigusliku raamistiku kohaselt toetust ainult ProSiebenSat1. Saksamaa esitatud toetuse suuruse arvutustes jäetakse tähelepanuta ringhäälinguloa kasutamata jäänud kehtivusaja potentsiaalne väärtus.
In these circumstances, the funding of the transmission costs cannot be considered to be linked to the return of the analogue licences and to be necessary and appropriate for this purpose.
Sellistel asjaoludel ei saa edastuskulude subsideerimist siduda analoogringhäälingulubade tagastamisega ega pidada seda kõnealuse eesmärgi suhtes vajalikuks ja kohaseks.
This is in particular the case in view of the compensation these broadcasters have already received in the context of the attribution of the digital terrestrial broadcasting licences.
Ülaltoodu kehtib seda enam, et ringhäälinguorganisatsioonid said juba maapealse digitaalringhäälingulubade väljastamise raames hüvitise.
This priority treatment was not limited to guaranteeing a continued availability of their analogue programmes in digital mode, but enabled RTL and ProSiebenSat.1 to increase the number of their channels in the digital mode (two additional channels for the RTL Group and three additional channels for ProSiebenSat.1).
Eeliskohtlemine ei piirdunud ainuüksi analoogprogrammide digitaalse edastamise tagamisega, vaid võimaldas ringhäälinguorganisatsioonidel RTL ja ProSiebenSat.1 suurendada oma digitaalselt edastatavate programmide valikut (RTL Group sai juurde kaks ja ProSiebenSat.1 kolm programmikanalit).
At the same time, several other broadcasters had requested such a licence, without success, due to the limited amount of transmission channels available.
Samal ajal olid ka teised ringhäälinguorganisatsioonid taotlenud ringhäälinguluba, mida neile aga edastuskanalite piiratud arvu tõttu ei väljastatud.
The German authorities have maintained that the present measure is proportionate to the objectives pursued.
Saksamaa jääb kindlaks oma seisukohale, et meede on asjaomaste eesmärkide saavutamiseks proportsionaalne.
In their view, the funding represents the minimum necessary to provide an incentive for commercial broadcasters to be present on the DVB-T platform and thereby to secure the existence of the terrestrial platform.
Saksamaa arvates on meetme puhul tegemist vajaliku miinimumiga, et ajendada eraõiguslikke ringhäälinguorganisatsioone kasutama DVB-T-standardit ja tagada seega maapealse ringhäälingu säilimine.
In their view, proportionality is ensured by means of only financing the ‘additional costs’ arising from digital transmission for those broadcasters previously present on the analogue platform and by providing for a decreasing funding for the new broadcasters on DVB-T.
Proportsionaalsus on tagatud, kuna rahastatakse ainult varem analooglevis programme edastanud ringhäälinguorganisatsioonide saadete digitaalse edastamisega kaasnevaid lisakulusid ja uute DVB-T-kasutajate puhul on rahastamine degressiivne.
Concerning the amount of financing provided to the broadcasters previously not present on the analogue platform, the German authorities have not submitted any information justifying the share of transmission costs covered by the public support.
Nende ringhäälinguorganisatsioonide toetuse suuruse kohta, kes varem analooglevi ei kasutanud, ei ole Saksamaa esitanud andmeid, mis põhjendaksid riigi subsideeritud edastustasude osakaalu.
Moreover, as outlined, the Commission has several doubts related to the considerations and calculations related to the alleged ‘additional costs’ submitted by the German authorities.
Nagu juba märgitud, on komisjon mitmes punktis väljendanud kahtlust Saksamaa väitel üleminekuga kaasnevate lisakulude ja nende kohta antud selgituste vettpidavuse ning asjaomaste arvutuste suhtes.
The Commission notes that the present measure subsidises the transmission costs for broadcasters which are actually lower per channel in digital terrestrial than in analogue terrestrial mode.
Komisjon nendib, et käesoleva meetmega subsideeritakse ringhäälinguorganisatsioonide saadete edastamise kulusid, mis on maapealse digitaalringhäälingu puhul ühe programmikoha kohta väiksemad kui analoogringhäälingu puhul.
The alleged ‘additional costs’ only arise in the case of RTL and ProSiebenSat.1 due to the increase in the number of channels in North Rhine-Westphalia as compared to the analogue mode.
Väidetavad lisakulud tekivad aga näiteks ringhäälinguorganisatsioonidel RTL ja ProSiebenSat.1 ainult seetõttu, et nad pakuvad nüüd Nordrhein-Westfalenis varem analoogvõrgus edastatud programmidega võrreldes rohkem programme.
Broadcasters previously not present on the terrestrial platform do not have ‘additional costs’.
Teistel ringhäälinguorganisatsioonidel, kes seni maapealset levi ei kasutanud, taolisi lisakulusid ei teki.
As regards the broadcasters previously present on the analogue platform, as indicated above, the measure cannot be considered as covering any ‘additional costs’ of digital transmission.
Nende ringhäälinguorganisatsioonide puhul, kes edastasid varem oma programme analoogvõrgus, ei saa meedet pidada hüvitiseks saadete digitaalse edastamisega kaasnevate lisakulude eest.
There were no simulcast costs as a simulcast period has not taken place in relation to the commercial broadcasters.
Kuna eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonide üleminek digitaalringhäälingule toimus ilma kahe süsteemi paralleelse toimimise etapita, ei tekkinud ka paralleelse toimimise kulusid.
The German authorities have also not claimed that there were additional costs due to the switchover linked to investments in new technical equipment or similar.
Investeeringutest tingitud lisakulusid üleminekuks vajaliku tehnilise varustuse ja muu taolise soetamiseks Saksamaa ei maini.
Under these circumstances, the Commission considers that the funding (even if it was considered necessary and appropriate, quod non) cannot be considered as limited to the minimum necessary.
Kõnealustel asjaoludel järeldab komisjon, et isegi kui toetust oleks peetud vajalikuks ja sobivaks (quod non), ei piirdu see vajaliku miinimumiga.
Overall balance and conclusion regarding Article 87(3)(c) of the EC Treaty
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktist c tulenev järeldus
In light of the above considerations, the Commission considers that the general interest objectives put forward by the German authorities and the market failures identified in relation to the digital switchover cannot serve as a justification for the aid granted in the present case.
Komisjon järeldab eelnevale tuginedes, et Saksamaa märkustes kirjeldatud üldise avaliku huvi eesmärgid ja digitaalringhäälingule üleminekuga seotud tõendatud turuhäire ei ole riigiabi andmise jaoks piisav põhjendus.
Accordingly, the Commission is not convinced that the aid is a necessary, appropriate and proportionate instrument to remedy those market failures and to achieve the general interest objectives pointed out by the German authorities.
Komisjon ei ole veendunud, et kõnealuse riigiabi puhul on tegemist vajaliku, kohase ja proportsionaalse vahendiga, mis aitaks kõrvaldada turuhäire teatud valdkondades ja saavutada Saksamaa esitatud üldise avaliku huvi eesmärgid.
In particular, the Commission considers that in the context where, as at present, the market is capable of supporting different technologies [90] and various competing market-based solutions can be developed, the public support to the operational costs of commercial broadcasters on the DVB-T platform represents an unjustified departure from the principle of technology neutrality and introduces unnecessary distortions of competition.
Kui turg on suuteline pakkuma erinevaid tehnoloogiaid [90] ja turutingimustes võidakse välja töötada mitmesuguseid konkureerivaid lahendusi, nagu see on võimalik käesoleva juhtumi puhul, on eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonide saadete DVB-T formaadis edastamise kulude riiklik subsideerimine põhjendamatu kõrvalekaldumine tehnoloogilise neutraalsuse põhimõttest ning kahjustab tarbetult konkurentsi.
Therefore, the Commission considers that the measure cannot be considered compatible with the common market on the basis of Article 87(3)(c) of the EC Treaty.
Seetõttu ei saa meedet pidada ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt.
ARTICLE 87(3)(b) OF THE EC TREATY
EUROOPA ÜHENDUSE ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 3 PUNKT B
According to Article 87(3)(b) of the EC Treaty ‘aid to promote the execution of an important project of common European interest’ may be considered to be compatible with the common market.
Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile b võib „abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks” pidada ühisturuga kokkusobivaks.
The German authorities maintain that the measure falls under Article 87(3)(b).
Saksamaa arvates vastab kavandatav meede artikli 87 lõike 3 punkti b kriteeriumidele.
They claim that in line with the Switchover communication, the digital switchover constitutes an important project of common European interest which also has economic, social and political effects.
Üleminek digitaalringhäälingule on üleeuroopalist huvi pakkuv tähtis projekt digitaalringhäälingule ülemineku teatise tähenduses ning avaldab ka majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist mõju.
In their view, the measure addresses the significant short-term costs and the lack of coordination mechanisms in relation to the switchover, also referred to in the Switchover communication.
Meetmega hüvitatakse digitaalringhäälingule üleminekul lühikese aja jooksul tekkivaid märkimisväärseid kulusid ja püütakse parandada asjaomaseid kooskõlastamismehhanisme. Sellele on viidatud ka digitaalringhäälingule ülemineku teatises.
The Commission considers that in order to fall under Article 87(3)(b) of the EC Treaty, it is not sufficient that the overall objective is in the common European interest.
Komisjon leiab, et üleeuroopalist huvi pakkuva üldise eesmärgi järgimine ei ole piisav EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b kriteeriumide täitmiseks.
It is the specific project implemented by the measure which has to be in the common European interest and be of European scale, forming part of a transnational European programme supported jointly by a number of Governments of the Member States, or arising from concerted action by a number of new Member States.
Meetmega hõlmatud projekt ei pea mitte ainult pakkuma üleeuroopalist huvi, vaid sellel peab olema ka Euroopa mõõde ja see peab olema sellise riigiülese europrojekti osa, mida rahastavad ühiselt mitme liikmesriigi valitsused või mis tuleneb mitme uue liikmesriigi kooskõlastatud algatusest. Euroopa Kohus on ühes oma otsuses sõnastanud selle nõude järgmiselt: „Ainuüksi asjaolu, et kavandatud investeeringud tõid kaasa uue tehnoloogia rakendamise, ei tee projekti üleeuroopalist huvi pakkuvaks”.
Based on the above, the Commission considers that the promotion of digital terrestrial television specifically in two urban areas of North Rhine-Westphalia cannot be considered as ‘an important project of common European interest’.
Nimetatud põhjustel järeldab komisjon, et maapealse digitaaltelevisiooni sihipärast toetamist kahes Nordrhein-Westfaleni linnastus ei saa käsitada „üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projektina”.
ARTICLE 87(3)(d) OF THE EC TREATY
EUROOPA ÜHENDUSE ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 3 PUNKT D
Article 87(3)(d) of the EC Treaty concerns ‘aid to promote culture and heritage conservation where such aid does not affect trading conditions and competition in the Community to an extent that is contrary to the common interest’.
EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d käsitletakse „abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi ühenduses määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”.
Furthermore, Article 151(4) of the EC Treaty provides that ‘the Community shall take cultural aspects into account in its actions under other provisions of this Treaty, in particular in order to respect and to promote the diversity of its cultures’.
Lisaks sätestatakse EÜ asutamislepingu artikli 151 lõikes 4: „Käesoleva lepingu teiste sätete kohaselt tegutsedes võtab ühendus arvesse erinevaid kultuuriaspekte eriti selleks, et respekteerida ja edendada oma kultuuride mitmekesisust.”
The German authorities maintain that the measure falls under Article 87(3)(d) of the EC Treaty because it contributes to ensuring a balanced broadcasting system and thereby promotes culture in the meaning of Article 151 of the EC Treaty.
Saksamaa jääb oma seisukoha juurde, et meede vastab EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d, kuna see aitab tagada tasakaalustatud ringhäälingukeskkonna ja edendada seega kultuuri EÜ asutamislepingu artikli 151 tähenduses.
As stipulated by Article 151(4), cultural aspects shall be taken into account in the Community’s action.
EÜ asutamislepingu artikli 151 lõike 4 kohaselt peab ühendus oma tegevuses arvesse võtma kultuuriaspekte.
At the same time, the Commission considers that the cultural derogation enshrined in Article 87(3)(d) of the EC Treaty, as any exception of the general rules of the Treaty, must be interpreted restrictively.
Komisjoni arvates tuleb EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud „kultuurilist erandit” siiski tõlgendada kitsamas tähenduses nagu iga erandit. Seetõttu saab kõnealust erandit komisjoni arvates kohaldada ainult siis, kui kultuuritoode on üheselt identifitseeritud või identifitseeritav.
Accordingly, the Commission considers that the cultural derogation can only be applied in cases where the cultural product is clearly identified or identifiable [92].
Lisaks kohaldatakse kultuuri mõistet kõnealuse toote sisu ja liigi, aga mitte meediumi või selle levitamise suhtes.
In the present case, the financial support concerns the transmission of broadcasting signals over the digital terrestrial platform and it is not related to any particular cultural content that would otherwise not be broadcast.
Käesoleva juhtumi puhul hõlmab toetus ringhäälingusignaali edastamist ega ole kuidagi seotud konkreetse kultuurilise sisuga, mida ei oleks ilma toetuseta võimalik edastada.