natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The government budget is expected to be 1 % of GDP in surplus in 2008.
Valitsemissektori eelarve ülejääk oli 2008. aastal eeldatavalt 1 % SKPst.
Lower external demand, lower tourism revenues, considerably higher oil and commodity prices and nominal wage increases have affected the competitiveness of the Cypriot economy and have widened the current account deficit to over 13 % of GDP in 2008.
Vähenenud välisnõudlus, turismist saadavate tulude vähenemine, oluliselt kasvanud nafta- ja toorainehinnad ning nominaalne palgakasv mõjutasid Küprose majanduse konkurentsivõimet ning suurendasid jooksevkonto puudujääki 2008. aastal rohkem kui 13 %ni SKPst.
It is expected to narrow to 12 % in 2009.
Prognooside kohaselt väheneb jooksevkonto puudujääk 2009. aastal 12 %ni.
There is a need to regain competitiveness through measures enhancing productivity growth and adequate unit labour cost developments.
Konkurentsivõime taastamiseks tuleb võtta meetmeid, millega parandatakse tootlikkuse kasvu ja tagatakse tööjõu erikulude asjakohane areng.
Microeconomic policies aimed at developing the information society and creating the conditions for sustainable growth have, together with comprehensive social inclusion policies, contributed to Cyprus’ strong performance in 2008.
Küprose heade majandustulemuste saavutamisele 2008. aastal aitas kaasa infoühiskonna arendamisele ja jätkusuutlikuks kasvuks vajalike tingimuste loomisele suunatud mikromajanduspoliitika koos tervikliku sotsiaalse kaasamise poliitikaga.
Measures have been submitted to the House of Representatives for approval, to help ensure long-term fiscal sustainability, especially in the area of pensions.
Esindajatekojale on heakskiitmiseks esitatud meetmed, mille abil aidata tagada eelarve pikaajalist jätkusuutlikkust eelkõige pensionide valdkonnas.
Investment has been particularly affected and is expected to have contracted by around 9 % in 2008.
Eriti tugev on olnud mõju investeeringutele, mis vähenesid 2008. aastal eeldatavalt ligikaudu 9 %.
GDP is likely to continue to contract significantly for some time.
SKP kasvu märkimisväärne vähenemine jätkub tõenäoliselt veel mõne aja jooksul.
Inflation accelerated to 15,3 % in 2008, but will come down in 2009.
Inflatsioon kerkis 2008. aastal 15,3 %ni, kuid peaks 2009. aastal alanema.
The deep recession will have a negative effect on the government balance, which is expected by the Commission to have reached a deficit of around 3,5 % of GDP in 2008.
Tugeval majanduslangusel on negatiivne mõju valitsemissektori eelarvele, mille puudujääk 2008. aastal moodustas komisjoni hinnangul 3,5 % SKPst.
Falling domestic demand has contributed to an unwinding of large external imbalances.
Vähenev sisenõudlus on soodustanud maksebilansi suure puudujäägi vähenemist.
Employment will fall considerably in 2009.
aastal väheneb märkimisväärselt tööhõive.
Unemployment is now increasing and is expected to increase substantially from around 6,5 % in 2008.
Töötus on suurenemas ja peaks eeldatavalt tõusma oluliselt kõrgemaks 2008. aasta 6,5 % tasemest.
Thus far job losses have mostly affected low-skilled workers from the construction and retail sectors but other groups are also being increasingly affected.
Siiani on töökohtade kaotamine kõige enam mõjutanud madala kvalifikatsiooniga töötajaid ehitus- ja jaemüügisektoris, kuid üha enam avaldab protsess mõju ka teistele elanikkonnarühmadele.
A range of disadvantaged groups and young people are likely to suffer, reversing the improvements in employment amongst these groups over the recent past.
Tõenäoliselt kannatavad mitmed ebasoodsas olukorras olevate ja noorte isikute rühmad, nullides seega nende rühmade tööhõive osas lähiminevikus saavutatud paremad tulemused.
Tighter credit constraints, eroding real income, and falling confidence among business and consumers is set to depress domestic demand for 2009.
Rangemad krediidipiirangud, reaaltulu vähenemine ning äriühingute ja tarbijate vähenev usaldus vähendab sisenõudlust 2009. aastal.
Inflation has peaked at 11,1 % in 2008, fed by high commodity prices and domestic wage pressures.
Kõrgete toorainehindade ja riigisisese palgasurve tõttu saavutas inflatsioon 2008. aastal tipptaseme 11,1 %.
Significant wage increases might have undermined external competitiveness, which together with weak external demand should depress export growth in 2009.
Palkade märkimisväärne suurenemine võib olla vähendanud välist konkurentsivõimet, mis koos väikese välisnõudlusega vähendab tõenäoliselt ekspordi kasvu 2009. aastal.
However, slowdown of nominal wage growth is expected in coming years.
Eelolevatel aastatel on siiski oodata nominaalse palgakasvu aeglustumist.
This deceleration is set to continue in 2009.
Prognooside kohaselt jätkub aeglustumine ka 2009. aastal.
Driving this development are low external demand and private investment.
Kõnealust arengut põhjustab vähene välisnõudlus ja erainvesteeringute vähenemine.
Inflation accelerated to over 4 % in 2008 on the back of rising energy and food prices, but is expected to ease in 2009.
Kasvavate energia- ja toiduhindade tõttu tõusis inflatsioon 2008. aastal üle 4 %, kuid peaks prognooside kohaselt 2009. aastal järele andma.
The economic slowdown is likely to have reduced the budget surplus to 3 % of GDP in 2008.
Tõenäoliselt vähendas majanduskasvu aeglustumine eelarveülejääki 2008. aastal 3,0 %ni SKPst.
Employment contracted in 2008 by around 1 % and this trend will continue in 2009.
Aastal 2008 vähenes tööhõive ligikaudu 1 % võrra ja see trend jätkub ka 2009. aastal.
The unemployment rate should continue to rise from the rate of around 7,7 % in 2008.
Töötuse määr suureneb edaspidi tõenäoliselt veelgi, ületades 2008. aasta näitaja, mis oli ligikaudu 7,7 %.
Depending on the intensity of the economic slowdown, unemployment may not be restricted to the low-skilled and to disadvantaged groups and geographical areas.
Sõltuvalt majanduse aeglustumise intensiivsusest ei pruugi töötus piirduda vaid madala kvalifikatsiooniga töötajate ning ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade ja geograafiliste piirkondadega.
GDP is expected by the Commission to have grown by 2,1 % in 2008, down from 3,9 % in 2007.
SKP kasvas 2008. aastal komisjoni eelduste kohaselt 2,1 %, mis on vähem kui 2007. aasta 3,9 %.
GDP growth is expected to weaken in 2009.
Eeldatavalt aeglustub SKP kasv 2009. aastal veelgi.
Real GDP growth in the Netherlands has slowed to 1,9 % in 2008 from 3,5 % in 2007.
SKP reaalkasv aeglustus Madalmaades 3,5 %lt 2007. aastal 1,9 %le 2008. aastal.
Growth is set to fall in 2009 as a result of the global downturn, shrinking investment and a substantial slowdown in private consumption.
Ülemaailmse majanduslanguse, investeeringute vähenemise ja eratarbimise märgatava vähenemise tõttu jätkub majanduskasvu aeglustumine ka 2009. aastal.
However, the Commission expects the surplus to turn into a budget deficit of 1,4 % of GDP in 2009 and 2,7 % in 2010.
Komisjon prognoosib siiski, et 2009. aastal saab ülejäägist 1,4 % suurune eelarve puudujääk, mis 2010. aastal jõuab tasemele 2,7 % SKPst.
Despite the global downturn, the Netherlands is expected to have a current account surplus of over 8 % of GDP in 2008, which is likely to narrow to 6,5 % of GDP in 2009.
Vaatamata ülemaailmsele langusele on Madalmaade eeldatav jooksevkonto ülejääk 2008. aastal üle 8 % SKPst, mis tõenäoliselt väheneb 2009. aastal 6,5 %ni SKPst.
As a result, unemployment has fallen in 2008, but is expected to increase in 2009.
Seetõttu vähenes töötus 2008. aastal, kuid eeldatavalt suureneb see 2009. aastal.
Employers have thus far been reluctant to resort to dismissals as they fear not being able to find qualified personnel once the economy recovers.
Tööandjad on seni hoidunud koondamisest, kartes et ei leia majanduse kosudes kvalifitseeritud personali.
According to the Commission, Austria recorded a small budget deficit of 0,6 % of GDP in 2008 that is set to widen markedly in 2009.
Komisjoni hinnangute kohaselt lõppes 2008. aasta Austria jaoks väikese eelarvepuudujäägiga (0,6 % SKPst), mille suurenemist prognoositakse 2009. aastaks.
With an expected current account surplus of over 3 % of GDP in 2008 that are forecast to stay near that level over 2009 and 2010, external balances are healthy.
Jooksevkonto eeldatava ülejäägiga 3 % SKPst 2008. aastal, mis peaks prognooside kohaselt püsima samal tasemel ka 2009. ja 2010. aastal, on väline tasakaal hea.
According to the Commission, Poland’s GDP growth slowed to 5 % in 2008, after growing by 6,7 % in 2007.
Komisjoni hinnangul aeglustus Poola SKP kasv 2008. aastal 5 %ni, olles 2007. aastal kerkinud 6,7 %le.
This vigorous growth has been mainly driven by private consumption and buoyant investment.
Selle kiire tõusu kutsus esile peamiselt eratarbimise kasv ja suurenev investeerimine.
Inflation peaked at around 4,25 % in 2008, but should slow in 2009.
Inflatsioon saavutas 2008. aastal tipptaseme 4,25 % juures, kuid peaks 2009. aastal aeglustuma.
The budget deficit is expected to have widened slightly to 2,5 % of GDP in 2008 and this is projected by the Commission to further deteriorate by about one percentage point in 2009.
Eelarve puudujääk 2008. aastal eeldatavalt veidi suurenes, ulatudes 2,5 %ni SKPst, ning 2009. aastaks prognoosib komisjon selle täiendavat suurenemist umbes ühe protsendipunkti võrra.
The current account deficit, of 5,6 % of GDP in 2008, is likely to remain at that level in 2009.
Jooksevkonto puudujääk, mis 2008. aastal oli 5,6 % SKPst, peaks 2009. aastal jääma tõenäoliselt samale tasemele.
According to the Commission, Portugal’s GDP growth dropped to 0,2 % in 2008, from almost 2 % in 2007.
Komisjoni hinnangul langes Portugali SKP kasv ligi 2 %lt 2007. aastal 0,2 %le 2008. aastal.
This slowdown was driven by sluggish investment and a weaker export performance, associated with the slowdown of external demand.
Selle languse põhjustas investeeringute kokkukuivamine ja ekspordi vähenemine, mis tulenes välisnõudluse vähenemisest.
While inflation has surged to almost 8 % in 2008, it is projected by the Commission to fall in 2009.
aastal peaaegu 8 %ni jõudnud inflatsioon peaks komisjoni prognooside kohaselt 2009. aastal langema.
The government deficit reached an estimated 5,2 % of GDP in 2008 and without a change in policy is likely to increase further in 2009.
Valitsemissektori eelarve puudujääk saavutas 2008. aastal prognoositud 5,2 % taseme SKPst ja Rumeenia-poolsete poliitiliste muudatusteta suureneb 2009. aastal tõenäoliselt veelgi.
Inflation picked up markedly in 2007 due to rising energy and food prices, and strong demand pressures, but fell from its peak of 6,5 % to 1,8 % at the end of 2008.
aastal suurenes inflatsioon kasvavate energia- ja toiduhindade ning tugeva nõudlussurve tõttu märgatavalt, saavutades tipptaseme 6,5 %, kuid langes 2008. aasta lõpus 1,8 %le.
The current account deficit is expected to have been 6 % of GDP in 2008.
Jooksevkonto puudujääk oli 2008. aastal eeldatavalt 6 % SKPst.
In line with economic activity, employment growth started to lose momentum in the second half of 2008 after strong dynamics and is expected to weaken further in 2009.
Sarnaselt majandustegevuse aeglustumisega hakkas tööhõive 2008. aasta teisel poolel vähenema pärast sellele eelnenud tugevaid arenguid ning peaks prognooside kohaselt 2009. aastal veelgi vähenema.
The unemployment rate is expected to have fallen to 4,5 % in 2008, and to increase in 2009.
Töötuse määr langes 2008. aastal eeldatavalt 4,5 %le ning suureneb 2009. aastal eeldatavalt taas.
Current indications suggest a rise in unemployment in export-oriented and labour-intensive services that will mostly affect workers on fixed-term contracts (mainly the young and foreign workers) and low skilled.
Praegused näitajad viitavad töötuse kasvule ekspordile suunatud sektorites ja töömahukate teenuste sektoris, mõjutades enim tähtajaliste lepingutega töötajaid (peamiselt noori ja välismaalasi) ning madala kvalifikatsiooniga töötajaid.
The government budget deficit is expected by the Commission to have widened to 2,2 % of GDP in 2008.
Valitsemissektori eelarve puudujääk suurenes 2008. aastal komisjoni hinnangul 2,2 %ni SKPst.
The current account deficit is estimated to have been 6 % of GDP in 2008, and is expected to remain at that level in 2009.
Jooksevkonto puudujäägiks kujunes 2008. aastal prognooside kohaselt 6 % SKPst ning see jääb 2009. aastal eeldatavalt samale tasemele.
Unemployment is likely to stay high, at above 10 % in 2009.
Töötuse määr jääb tõenäoliselt suureks, moodustades üle 10 % 2009. aastal.
The export-oriented companies, in particular the automotive sector, and employees with atypical contracts will likely be hardest affected by the slowdown.
Majanduslangus mõjutab tõenäoliselt kõige raskemalt ekspordile suunatud äriühinguid, eriti autotööstuses, ja ebatüüpiliste töölepingutega töötajaid.
However, falling global commodity prices should lead to a marked deceleration in 2009.
Samas peaksid ülemaailmsed langevad toorainehinnad inflatsiooni 2009. aastal märgatavalt aeglustama.
Finland’s budget surplus should still have reached 4,5 % of GDP in 2008.
Soome eelarveülejääk ulatus 2008. aastal siiski ilmselt 4,5 %ni.
The present current account surplus of 4,2 % of GDP is expected to decrease somewhat.
Praegune jooksevkonto ülejääk (4,2 % SKPst) prognooside kohaselt kahaneb.
Employment grew in 2008, although at a slower pace than in 2007.
Tööhõive 2008. aastal kasvas, ehkki aeglasemalt kui 2007. aastal.
This growth is expected to reverse in 2009.
aastal on oodata tööhõive kasvu asendumist vähenemisega.
Recent tight labour market conditions are expected to dampen the immediate impact of the downturn on unemployment, which is expected to rise in exporting industries and among older workers and the young.
Hiljutine pingeline olukord tööturul pehmendab prognooside kohaselt töötuse kasvu otsest mõju. Töötus suureneb eeldatavalt siiski eksportivates tööstusharudes ning eakamate töötajate ja noorte hulgas.
In 2008, inflation was 3,3 %, but should ease in 2009.
Inflatsioon oli 2008. aastal 3,3 %, kuid peaks 2009. aastal aeglustuma.
Sweden ran a budget surplus of 2,3 % of GDP in 2008.
aastal oli Rootsil eelarve ülejääk 2,3 % SKPst.
The UK economy has slowed significantly, falling from 3 % GDP growth in 2007, to 0,7 % in 2008, and is set to contract in 2009.
Ühendkuningriigi majanduskasv on märgatavalt aeglustunud, langedes 2007. aasta 3 %lt 2008. aastal 0,7 %le, ning prognooside kohaselt langeb see 2009. aastal veelgi.
The slowdown reflects the impact of the current financial crisis and a steep downturn in the housing market, which have led to a marked weakening of domestic demand with reductions in private consumption and investment.
Majanduse aeglustumine kajastab praeguse finantskriisi ja kinnisvaraturu järsu languse mõju, mis on esile kutsunud sisenõudluse märgatava nõrgenemise koos eratarbimise ja investeeringute vähenemisega.
Inflation peaked at almost 4 % during 2008, but is expected to fall back to a very low level in 2009.
Inflatsioon kerkis 2008. aastal pea 4 %ni, kuid eeldatavalt langeb see 2009. aastal tagasi väga madalale tasemele.
Public finances are rapidly deteriorating under the impact of the downturn and discretionary fiscal easing.
Riigi rahanduse olukord halveneb majanduslanguse ja eelarvepoliitika sihiliku lõdvendamise mõjul.
The Commission calculation suggests that the employment rate increased modestly in 2008, but is projected to fall as the economy contracts in 2009.
Komisjoni arvutuste kohaselt tööhõive määr 2008. aastal veidi suurenes, kuid peaks 2009. aastal seoses majanduslangusega vähenema.
Unemployment increased to around 6 % in the course of 2008, and looks set to rise further in 2009.
Töötus kasvas 2008. aasta jooksul umbes 6 %ni ning kasvab tõenäoliselt 2009. aastal veelgi.
The sectors initially most affected by job losses were financial services and construction but the effects on employment are broader with weakening labour demand being widespread.
Algselt tabas töökohtade kaotus finantsteenuste ja ehitussektorit, kuid mõju tööhõivele laieneb, kui tööjõu nõudlus väheneb.
Unemployment has so far particularly affected men and some regions while the impact across age groups has been fairly even.
Töötus on siiani puudutanud eelkõige mehi ja mõningaid piirkondi, kuid vanuserühmade lõikes on mõju olnud suhteliselt ühtlane.
Inflation fell sharply in the second half of 2008 and is expected to continue to fall to around 1 % in the course of 2009.
Inflatsioon langes järsult 2008. aasta teisel poolaastal ning peaks langustrendi jätkates jõudma 2009. aastal 1 %ni.
Progress was made in the consolidation of public finances in the past few years.
Viimastel aastatel on saavutatud edu riigi rahanduse konsolideerimisel.
This growth is expected to turn negative in 2009. Unemployment is forecast to increase to 9 % in 2009.
Töötus suureneb 2009. aastal prognooside kohaselt 9 %ni.
improve competitiveness by increasing competition in services, including professional services, and in network industries (ports, railways, freight transport, telecommunications and electricity) and continue progress to enhance the efficiency of research and development. In the electricity sector, Spain should continue with the elimination of tariffs to ensure that there is no price distortion.
parandada konkurentsivõimet, suurendades konkurentsi teenuste sektoris, sealhulgas erialateenuste sektoris, ja võrgupõhistes tööstusharudes (sadamad, raudteed, kaubaveod, telekommunikatsioon ja elekter), ning jätkata edusamme teadus- ja arendustegevuse tõhustamisel; elektrisektoris peaks Hispaania jätkama tariifide kaotamist, et tagada hinnamoonutuste vältimist.
In particular, it is recommended that Latvia: pursue a restrictive fiscal policy, within which expenditures are carefully prioritised and both tax and expenditure measures are focused on strengthening the supply potential of the economy; this should be facilitated by adopting a strong, medium-term fiscal framework with tight expenditure ceilings,
jätkata kinnipidamist rangest eelarvepoliitikast, mille raames kulud on selgelt jagatud prioriteetide lõikes ning nii maksude kui ka kulutustega seotud meetmetes keskendutakse majanduse pakkumispotentsiaali tugevdamisele; seda kõike tuleks hõlbustada tugeva, keskpikale perioodile suunatud, jäikasid kulutuste ülemmäärasid sisaldava eelarveraamistiku vastuvõtmisega;
However, the improvement of competition enforcement has still to be implemented. A number of reforms are ongoing to address bottlenecks in the labour markets, but a reinforced implementation of measures is needed to tackle persisting labour mismatches.
Käimas on mitmed reformid tööturu kitsaskohtade kõrvaldamiseks, kuid tööturul kvalifitseeritud tööjõu nõudmise ja pakkumise vahelise jätkuva lõhe kõrvaldamiseks on vaja meetmeid jõulisemalt rakendada.
on media literacy in the digital environment for a more competitive audiovisual and content industry and an inclusive knowledge society
meediapädevus digitaalkeskkonnas: konkurentsivõimelisema audiovisuaal- ja infosisutööstuse ning kaasava teadmusühiskonna eeldus
Having regard to the Treaty establishing the European Community, in particular Article 211 thereof [1],
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211 [1],
On 20 December 2007 the Commission adopted a Communication ‘A European approach to medial literacy in the digital environment’ [2] focussing on media literacy for commercial communication covering issues related to advertising, media literacy for audiovisual works which is in part about raising awareness of European film and enhancing creativity skills and media literacy for online which, for example would give citizens a better knowledge of how Internet search engines work.
Komisjon võttis 20. detsembril 2007 vastu teatise „Meediapädevus digitaalkeskkonnas – Euroopa lähenemisviis”, [2] mille kesksed teemad on kommertsteadaannetega seotud meediapädevus, mis hõlmab reklaamiküsimusi, audiovisuaalsete töödega seotud meediapädevus, mis on osaliselt seotud Euroopa filmide alase teadlikkuse parandamisega ja loovuse edendamisega, ning võrgusisuga seotud meediapädevus, mis annaks näiteks kodanikele paremad teadmised Interneti otsingumootorite toimimise alal.
The European Parliament, in its report on media literacy in a digital world [3], urged the Commission to expand its policy to promote media literacy, working together with all European Institutions and with local and regional authorities.
Euroopa Parlament esitas oma aruandes meediapädevuse kohta digitaalses maailmas [3] komisjonile palve, et viimane arendaks meediapädevuse edendamise poliitikat koostöös kõikide Euroopa Liidu institutsioonide ning kohalike ja piirkondlike asutustega.
Council conclusions on Media Literacy [4] adopted by the Education, Youth and Culture Council of 21/22 May 2008 endorse the strategic view proposed by the European Commission of media literacy as an important factor for active citizenship in today's information society.
Hariduse, noorte ja kultuuri nõukogu võttis 21. ja 22. mail 2008 vastu meediapädevust käsitlevad nõukogu järeldused, [4] milles kiideti heaks Euroopa Komisjoni kavandatud strateegiline nägemus meediapädevusest kui kodanikuaktiivsuse olulisest tegurist tänapäevases infoühiskonnas.
A global opinion on Creative Content on line and Media literacy was adopted by the Committee of Regions in October 2008 [5].
Regioonide Komitee võttis oktoobris 2008 vastu üldise arvamuse Interneti-põhise loomingulise infosisu ja meediapädevuse kohta [5].
The Lisbon Council [6] concluded that ‘content industries create added value by exploiting and networking European cultural diversity’.
Euroopa Ülemkogu järeldas [6] Lissaboni kohtumisel, et „Euroopa kultuurilist mitmekesisust ära kasutades ja selle pinnalt koostöövõrke luues toodab infosisutööstus lisandväärtust”.
A higher degree of media literacy would significantly help to approaching the objectives set for the European Union at the Lisbon European Council and in the i2010 initiative in particular regarding a more competitive knowledge economy, while contributing to a more inclusive information society.
Suurem meediapädevus aitaks märkimisväärselt saavutada Lissaboni Euroopa Ülemkogul ning algatuse i2010 raames Euroopa Liidule seatud eesmärke, eelkõige kujundada konkurentsivõimelisemat teadmusmajandust ja arendada kaasavamat teadmusühiskonda.
The public consultation held at the end of 2006 showed that there are different practices and uneven levels of media literacy throughout Europe.
aasta lõpus toimunud avaliku arutelu tulemustest selgus, et Euroopas on meediapädevuse tavades ja tasemes erinevusi.
At the same time, it is recognised that there are no agreed criteria or standards for assessing media literacy, and there is an urgent need for larger-scale, longer-term research to establish such criteria.
Ühtlasi tunnistatakse meediapädevuse hindamise kokkulepitud kriteeriumide või normide puudumist ning tungivat vajadust mahukama ja pikemaajalisema uurimistöö järele, et sellised kriteeriumid kehtestada.
As recognised in the study ‘Current trends and approaches to media literacy in Europe’ carried out for the Commission in the second half of 2007 there are some barriers to development in the area of media literacy at European level.
Komisjoni tellimusel 2007. aasta lõpus tehtud uuringus „Meediapädevuse valdkonna praegused suundumused ja lähenemisviisid Euroopas” tõdeti, et meediapädevuse arengul Euroopas on mõned takistused.
These include in particular lack of shared vision, lack of European visibility of national, regional and local initiatives, lack of European networks and of co-ordination between stakeholders.
Eelkõige puudub ühine seisukoht ning riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud algatused ei paista silma Euroopa tasandil, kuid puuduvad ka Euroopa võrgustikud ja sidusrühmade vaheline kooskõla.
It would be extremely important to be able to analyse, highlight and spread good practices in the field throughout the European Union and to create and foster European networks among stakeholders.
Oleks äärmiselt oluline, et meediapädevuse valdkonnas kasutusel olevaid häid tavasid saaks kogu Euroopa Liidus analüüsida, esile tuua ja levitada ning luua ja edendada Euroopa sidusrühmade võrke.