natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The United Kingdom is therefore not an addressee of this Commission Decision.
Seepärast ei adresseerita käesolevat komisjoni otsust Ühendkuningriigile.
In accordance with Council Decision 2002/192/EC of 28 February 2002 concerning Ireland’s request to take part in some of the provisions of the Schengen acquis [3], Ireland has not taken part in the adoption of Decision 2004/512/EC and is not bound by it or subject to its application as it constitutes a development of provisions of the Schengen acquis.
Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) [3] kohaselt ei osalenud Iirimaa kõnealuse määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, sest selles arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid.
Ireland is therefore not an addressee of this Commission Decision.
Seepärast ei adresseerita käesolevat komisjoni otsust Iirimaale.
Pursuant to Article 5 of the Protocol on the position of Denmark, annexed to the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, on 13 August 2004 Denmark decided to implement Decision 2004/512/EC in Danish law.
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 5 kohaselt otsustas Taani 13. augustil 2004 võtta otsuse 2004/512/EÜ oma õigusesse üle.
Denmark has therefore an obligation under international law to implement this Decision.
Seega on Taani rahvusvahelise õiguse kohaselt kohustatud käesolevat otsust rakendama.
As regards Iceland and Norway, this Decision constitutes a development of provisions of the Schengen acquis within the meaning of the Agreement concluded by the Council of the European Union and the Republic of Iceland and the Kingdom of Norway concerning the latters association with the implementation, application and development of the Schengen acquis [4], which fall within the area referred to in Article 1, point B of Council Decision 1999/437/EC of 17 May 1999 [5] on certain arrangements for the application of the Agreement concluded by the Council of the European Union and the Republic of Iceland and the Kingdom of Norway concerning the association of those two States with the implementation, application and development of the Schengen acquis.
Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelisele lepingule viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, [4] mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ [5] (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.
As regards Switzerland, this Decision constitutes a development of the provisions of the Schengen acquis within the meaning of the Agreement signed by the European Union, the European Community and the Swiss Confederation on the latter’s association with the implementation, application and development of the Schengen acquis which fall within the area referred to in Article 1, point B of Decision 1999/437/EC read in conjunction with Article 3 of Council Decision 2008/146/EC [6] on the conclusion of that Agreement on behalf of the European Community.
Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel allakirjutatud lepingule viimase ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad valdkonda, millele viidatakse otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B ja mida tõlgendatakse koostoimes Euroopa Ühenduse nimel nimetatud lepingu sõlmimist käsitleva nõukogu otsuse 2008/146/EÜ [6] artikliga 3.
As regards Liechtenstein, this Decision constitutes a development of the provisions of the Schengen acquis within the meaning of the Protocol between the European Union, the European Community, the Swiss Confederation and the Principality of Liechtenstein on the accession of the Principality of Liechtenstein to the Agreement between the European Union, the European Community and the Swiss Confederation on the Swiss Confederation’s association with the implementation, application and development of the Schengen acquis which fall within the area referred to in Article 1, point B of Decision 1999/437/EC read in conjunction with Article 3 of Council Decision 2008/261/EC of 28 February 2008 on the signature, on behalf of the European Community, and on the provisional application of certain provisions of the Protocol between the European Union, the European Community, the Swiss Confederation and the Principality of Liechtenstein on the accession of the Principality of Liechtenstein to the Agreement between the European Union, the European Community and the Swiss Confederation on the Swiss Confederation’s association with the implementation, application and development of the Schengen acquis [7].
Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele protokollile Liechtensteini ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud valdkonnaga, millele viidatakse otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B ja mida tõlgendatakse koostoimes nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsuse 2008/261/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Ühenduse poolt allakirjutamist ja protokolli teatavate sätete ajutist kohaldamist) [7] artikliga 3.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Committee set up by Article 5(1) of Council Regulation (EC) No 2424/2001 of 6 December 2001 on the development of the second generation Schengen Information System (SIS II) [8],
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas 6. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2424/2001 (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta) [8] artikli 5 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,
The physical architecture and requirements of the national interfaces and of the communication infrastructure between the central VIS and the national interfaces for the development phase shall be as set out in the Annex.
Lisas sätestatakse VISi riikide liideste ning keskinfosüsteemi ja riikide liideste vahelise sideinfrastruktuuri füüsiline ülesehitus ning neile esitatavad nõuded arenguetapil.
This Decision is addressed to the Kingdom of Belgium, the Republic of Bulgaria, the Czech Republic, the Federal Republic of Germany, the Republic of Estonia, the Hellenic Republic, the Kingdom of Spain, the French Republic, the Italian Republic, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Grand Duchy of Luxembourg, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Kingdom of the Netherlands, the Republic of Austria, the Republic of Poland, the Portuguese Republic, Romania, the Republic of Slovenia, the Slovak Republic, the Republic of Finland and the Kingdom of Sweden.
Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile, Slovakkia Vabariigile, Soome Vabariigile ja Rootsi Kuningriigile.
Regulation as amended by Regulation (EC) No 1988/2006 (OJ L 411, 30.12.2006, p. 1).
Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1988/2006 (ELT L 411, 30.12.2006, lk 1, parandatud ELT L 27, 2.2.2007, lk 3).
This document describes the network requirements and the design of the communication infrastructure and its components.
Käesolevas dokumendis kirjeldatakse nõudeid võrgule ning sideinfrastruktuuri ja selle koostisosasid.
Backup central unit
Varukesküksus
Backup local national interface
Riigi kohaliku liidese varuliides
Central national interface
Riigi keskliides
Central system
Keskinfosüsteem
Central visa information system
Keskviisainfosüsteem
Central unit
Kesküksus
Domain name server
Nimeserver
File transfer protocol
Faili edastusprotokoll
Hypertext transfer protocol
Hüperteksti edastusprotokoll
Internet protocol
Internetiprotokoll
Local area network
Kohtvõrk
Local national interface
Riigi kohalik liides
National interface
Riigi liides
Network time protocol
Võrguaja protokoll
Storage area network
Salvestivõrk
Synchronous digital hierarchy
Sünkroon-andmehierarhia
Simple mail transfer protocol
Lihtne meiliedastusprotokoll
Simple network management protocol
Lihtne võrguhalduse protokoll
Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations, is a measure of the IDABC programme (interoperable delivery of pan-European eGovernment services to public administrations, business and citizens.
Turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem, meede IDABC programmis (programm üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõimelise osutamise kohta riikide haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele.
Decision of the European Parliament and Council 2004/387/EC [1]).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 2004/387/EÜ [1])
Transmission control protocol
Edastusohje protokoll
Visa information system
Viisainfosüsteem
Virtual private network
Virtuaalne privaatvõrk
Wide area network
Laivõrk
Physical architecture of the national interfaces and of the communication infrastructure between the central VIS and national interfaces
Riikide liideste ning keskinfosüsteemi ja riikide liideste vahelise sideinfrasturktuuri füüsiline ülesehitus
The NI-VIS, as defined in Article 1(2) of Council Decision 2004/512/EC, shall consist of:
Riigi liides, mis on määratletud nõukogu otsuse 2004/512/EÜ artikli 1 lõikes 2, koosneb järgmisest:
one local national interface (hereinafter referred to as ‘LNI’) for each Member State which is the interface that physically connects the Member State to the secure communication network and contains the encryption devices dedicated to VIS.
igas liikmesriigis on üks kohalik liides (edaspidi „LNI”), mis füüsiliselt ühendab liikmesriigi turvalisse sidevõrku ja mis sisaldab VISi krüpteerimise seadmeid.
an optional backup local national interface (hereinafter referred to as ‘BLNI’) which has the same content, function as the LNI.
riigi kohaliku liidese vabatahtlik varuliides (edaspidi „BLNI”), millel on LNIga täpselt samasugune sisu ja ülesanne.
The specific configuration of the LNI and BLNI will be specified and agreed with each individual Member State.
LNI ja BLNI konkreetne konfiguratsioon täpsustatakse ja lepitakse kokku iga liikmesriigiga eraldi.
The LNI and BLNI are to be used exclusively for purposes defined by the Community legislation applicable to VIS.
LNId ja BLNId kasutatakse ainult eesmärkidel, mis on kindlaks määratud VISi suhtes kohaldatavate ühenduse õigusaktidega.
The communication infrastructure between the CS-VIS and the NI-VIS shall consist of:
CS-VISi ja NI-VISi vaheline sideinfrastruktuur koosneb järgmistest osadest:
the network for Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations (sTESTA) that provides an encrypted, virtual, private network (vis.stesta.eu) dedicated to VIS data and to communication between Member States according to the Community legislation related to VIS and between Member States and the authority responsible for the operational management for the CS-VIS.
turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem (edaspidi „s-TESTA”), mis pakub krüpteeritud virtuaalset privaatvõrku (vis.stesta.eu) VISi andmetele, VISi käsitlevate ühenduse õigusaktide alusel toimuvale liikmesriikide vahelisele andmeliiklusele ning liikmesriikide ja CS-VISi operatiivjuhtimise eest vastutava ametiasutuse vahelisele andmeliiklusele.
In chapters 3, 5 and 7, whenever technologies or protocols are mentioned, it should be understood that equivalent technologies or protocols may be used.
Tehnoloogiate ja protokollide nimetamist peatükkides 3, 5 ja 7 tuleb käsitada selliselt, et neid tehnoloogiaid ja protokolle võib kasutada.
The deployment of the network shall take into account the readiness of Member States.
Võrgu kasutusele võtmisel arvestatakse liikmesriikide valmisolekut.
The VIS architecture makes use of centralised services, which are accessible from the different Member States.
VIS II ülesehituses kasutatakse tsentraliseeritud teenuseid, millele on juurdepääs igast liikmesriigist.
For resiliency purposes these centralised services are duplicated to two different locations namely Strasbourg, France, hosting the principal CS-VIS, central unit (CU) and St Johann im Pongau, Austria, hosting the backup CS-VIS, backup central unit (BCU) in accordance with Commission Decision 2006/752/EC of 3 November 2006 establishing the sites for the Visa Information System during the development phase [2].The principal and backup central units shall be accessible from the different Member States via network access points – an LNI and a BLNI – interconnecting their national system to the CS-VIS.
Vastavalt komisjoni 3. novembri 2006. aasta otsusele 2006/752/EÜ, millega määratakse kindlaks viisainfosüsteemi asukohad väljatöötamisetapil, [2] asuvad tsentraliseeritud teenused kahes kohas, et tagada süsteemi töökindlus. CS-VISi põhikesküksus asub Prantsusmaal Strasbourgis ja CS-VISi varukesküksus asub Austrias St Johann im Pongaus.Liikmesriikidele tagavad juurdepääsu põhikesküksusele ja varukesküksusele võrgu juurdepääsupunktid (LNI ja BLNI), mille abil ühendatakse riikide süsteemid CS-VISiga.
The connection between the principal CS-VIS and the backup CS-VIS shall be open for any new future architectures and technologies and shall allow for the continuous synchronisation between the CU and BCU.
CS-VISi põhikesküksuse ja varukesküksuse vahelise ühenduse loomiseks võidakse kasutada tulevikus väljatöötatavaid ülesehituse põhimõtteid ja tehnoloogiaid, millega tagatakse pidev kesküksuse ja varukesküksuse vaheline sünkroniseerimine.
The bandwidth needed for the LNI and the optional BLNI may be different from one Member State to another.
Liikmesriikide LNI ja BLNI (kui see riigis luuakse) võivad toimimiseks vajada erinevat ribalaiust.
The communication infrastructure shall offer site connection bandwidths adapted to the expected traffic load.
Sideinfrastruktuuri ribalaiusest peab piisama oodatava andmemahu edastamiseks.
The network shall supply sufficient minimal guaranteed upload and download speeds for each connection and it shall support the total bandwidth size of the network access points.
Võrk peab tagama kõigis ühendustes minimaalse üles- ja allalaadimise kiiruse ja vastama võrgu juurdepääsupunktide summaarsele ribalaiusele.
The communication infrastructure shall be able to support network protocols used by the CS-VIS, in particular HTTP, FTP, NTP, SMTP, SNMP, DNS, tunnelling protocols, SAN replication protocols and the proprietary Java-to-Java connection protocols of BEA WebLogic over IP.
Sideinfrastruktuur peab võimaldama kasutada CS-VISi võrguprotokolle, eeskätt HTTPd, FTPd, NTPd, SMTPd, SNMPd, DNSi, tunneldusprotokolle, salvestivõrgus olevate andmete tiražeerimise protokolle ja Javat Javaga ühendavaid protokolle, mis on kaitstud BEA WebLogic’u omandiõigusega.
The communications infrastructure shall have a range of reserved IP addresses that may solely be used within that network.
Sideinfrastruktuuri jaoks reserveeritakse hulk Internetiaadresse, mida tohib kasutada ainult selles võrgus.
Within the reserved IP range, the CS-VIS will use a dedicated set of IP addresses that will not be used elsewhere.
CS-VIS kasutab teatud hulka reserveeritud Internetiaadresse, mida mujal ei kasutata.
The local networks of most sites will be using IPv4 but some may use IPv6.
Enamikus kohtvõrkudes on kasutusel Ipv4, kuid mõnel pool võib kasutusel olla ka Ipv6.
Therefore the network access points shall offer the possibility to act as a IPv4/IPv6 gateway.
Seetõttu toimivad võrgule juurdepääsu punktid IPv4/IPv6 lüüsina.
Coordination with Member States evolving towards IPv6 will be required, in order to ensure a smooth transition.
Liikmesriigid peavad kooskõlastama oma tegevust Ipv6 kasutusele võtmisel, et üleminek oleks sujuv.
As long as the CU or BCU connection has a load rate less of 90 %, a given Member State shall be able to sustain continually 100 % of its specified bandwidth.
Kui CU ja BCU ühenduse koormus on väiksem kui 90 %, peab asjaomane liikmesriik olema võimeline pidevalt toetama kogu oma kindlaksmääratud ribalaiust.
To support the CS-VIS, the communication infrastructure shall at least comply with a minimum set of technical specifications:
CS-VIS toetamiseks peab sideinfrastruktuur vastama vähemalt järgmistele minimaalsetele tehnilistele nõuetele:
The transit delay shall be (including the busy hours) less or equal to 150 ms in 95 % of packets and less than 200 ms in 100 % of packets.
andmete ülekande viivitus peab olema 95 % andmepakettide puhul (sealhulgas tipptundidel) 150 ms või väiksem ning 100 % andmepakettide puhul väiksem kui 200 ms;
Its probability of packet loss shall be (including the busy hours) less or equal to 10-4 in 95 % of packets and less than 10-3 in 100 % of packets.
andmepakettide kaotamise tõenäosus tohib olla 95 % andmepakettide puhul (sealhulgas tipptundidel) 10–4 või väiksem ning 100 % andmepakkide puhul väiksem kui 10–3.
The aforementioned specifications apply to each access point separately.
Eespool nimetatud näitajad kehtivad iga juurdepääsupunkti puhul eraldi.
The connection between the CU and BCU shall have a round trip delay less or equal to 60 ms.
CU ja BCU vahelise ühenduse viiteaeg peab olema 60 ms või väiksem.
The communication infrastructure shall offer high availability, in particular of the following components:
Sideinfrastruktuuri, eeskätt selle järgmiste koostisosade kättesaadavus peab olema väga hea:
backbone network,
tuumvõrk;
routing devices,
marsruutimisseadmed;
points of presence,
võrgupunktid;
local loop connections (including physically redundant cabling),
kliendiliini ühendused (sealhulgas füüsiliselt dubleeritud kaablid);
security devices (crypto devices, firewalls, etc.),
turvaseadmed (krüpteerimisseadmed, tulemüürid jt);
all generic services (DNS, etc.),
kõik üldteenused (DNS jt);
LNI and optional BLNI.
LNI ja BLNI (kui see on olemas).
Network failover mechanisms shall be set up and, when required, coordinated with the application level to ensure maximum availability of the VIS as a whole.
Selleks et terve VIS oleks võimalikult suurel määral kättesaadav, tuleb rakendustasandil kasutada ja vajaduse korral koordineerida võrguseadmete tõrkesiirde mehhanismi.
To facilitate monitoring, the communication infrastructure’s monitoring tools shall have the capability to be integrated with the monitoring facilities for the operational management of the CS-VIS.
Seire lihtsustamiseks peab olema võimalik ühendada sideinfrastruktuuri seirevahendid CS-VISi operatiivjuhtimise eest vastutava üksuse seireseadmetega.
The communication infrastructure shall be able to offer the following optional generic services: DNS, mail relay and NTP.
Sideinfrastruktuur peab võimaldama järgmiste vabatahtlike üldteenuste kasutamist: DNS, e-posti edasisaatmine ja NTP.
The availability of connection points up to the LAN of the communication infrastructure shall be 99,99 % over a 28-day rolling period.
Sideinfrastruktuuri kohtvõrkude ühenduspunktid peavad olema käideldavad 99,99 % ulatuses mis tahes 28-päevase ajavahemiku jooksul.
No VIS-related information shall circulate on the communication infrastructure without encryption.
Kõik sideinfrastruktuuris edastatavad VISiga seotud andmed peavad olema krüpteeritud.
To maintain a high level of security, the communication infrastructure shall allow managing the certificates/keys used by the network encryption solution.
Kõrgetasemelise turvalisuse tagamiseks peab sideinfrastruktuur võimaldama hallata võrgu krüpteerimisel kasutatavaid sertifikaate/krüpteerimisvõtmeid.
Remote administration and remote monitoring of the encryption boxes shall be possible.
Krüpteerimisseadmeid peab olema võimalik hallata ja jälgida üle võrgu.
Symmetric encryption algorithms (3DES 128 bits or better) and asymmetric encryption algorithms (RSA 1024 bit modulus or better) shall be used in accordance with the state of the art.
Vastavalt tehnoloogia tasemele kasutatakse sümmeetrilisi krüpteerimisalgoritme (128-bitine 3DES või parem) ja asümmeetrilisi krüpteerimisalgoritme (1024-bitine RSA või parem).
Besides protecting the VIS network access points (LNI and BLNI), the communication infrastructure shall also protect the optional generic services.
Lisaks VIS II võrgule juurdepääsu punktidele (LNI ja BLNI) peab sideinfrastruktuur kaitsma ka vabatahtlikke üldteenuseid.
In case such services are made available, they should meet protection measures comparable to those in CS-VIS.
Juhul kui need teenused võetakse kasutusele, tuleb nende puhul kasutada samasuguseid turbemeetmeid kui CS-VISi puhul.
Furthermore, the generic services devices and its protection measures should be under continuous security surveillance.
Lisaks tuleb pidevalt kontrollida üldteenuste seadmete ja nende kaitsemeetmete turvalisust.
In order to maintain a high level of security, the communication infrastructure shall allow all security incidents to be reported without any delay.
Turvalisuse tagamiseks peab sideinfrastruktuur võimaldama viivitamatult teatada turvaintsidentidest.
Reports on all security incidents shall be provided on a regular basis, e.g. monthly reporting and ad-hoc basis.
Turvaintsidentidest tuleb korrapäraselt aru anda, nt igakuiste ja ühekordsete aruannetena.
A helpdesk and support structure shall be established and shall be able to interact with the CS-VIS.
Luua tuleb kasutajatugi ja tugistruktuur, mis peab olema koostöövõimeline CS-VISiga.
Interaction with other systems
Koostalitlusvõime teiste süsteemidega
The communication infrastructure shall ensure that data leakage towards other systems or other networks will not occur on the network.
Sideinfrastruktuur peab tagama, et võrgust ei leki andmeid teistesse süsteemidesse ega võrkudesse.
OJ L 181, 18.5.2004, p. 25.
ELT L 181, 18.5.2004, lk 25.
OJ L 305, 4.11.2006, p. 13.
ELT L 305, 4.11.2006, lk 13.
on a temporary derogation from the rules of origin laid down in Annex II to Council Regulation (EC) No 1528/2007 to take account of the special situation of Mauritius with regard to preserved tuna and tuna loins
mis käsitleb ajutist erandit nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 II lisas sätestatud päritolureeglitest, et võtta arvesse Mauritiuse eriolukorda seoses tuunikalapreservide ja tuunikalafileega
(notified under document number C(2008) 3568)
(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3568 all)
Having regard to Council Regulation (EC) No 1528/2007 of 20 December 2007 applying the arrangements for goods originating in certain states which are part of the African, Caribbean and Pacific (ACP) Group of States provided for in agreements establishing, or leading to the establishment of, Economic Partnership Agreements [1], and in particular Article 36(4) of Annex II thereto,
võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus, [1] eriti selle II lisa artikli 36 lõiget 4,