natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Access to the ‘Slikken van Voorne’ area, located within the Voordelta as shown on the map accompanying this decree, is to be restricted.
Piiratakse juurdepääsu Slikken van Voorne alale, mille paiknemine Voordeltas on näidatud käesolevale määrusele lisatud kaardil.
Restricted access to Slikken van Voorne applies throughout the whole of the year.
Piiratud juurdepääs Slikken van Voornele kehtib kogu aasta jooksul.
Restricted access does not apply to the activities listed below:
Juurdepääsupiirangut ei kohaldata järgmiste tegevuste suhtes.
Seine net fishing
Noodapüük
Seine net fishing is permitted throughout the whole of the year under the following conditions.
Noodapüük on lubatud kogu aasta jooksul järgmistel tingimustel.
This concerns one enterprise, namely vessel Tholen 5.
See puudutab ühte ettevõtjat, nimelt laeva Tholen 5.
A distance of at least 250 m must be kept from high water refuge areas on mud flats.
Tõusuvee mudastel aladel asuvatest ohututest paikadest tuleb hoida vähemalt 250 meetri kaugusele.
The fishing vessel must be equipped with serviceable tracking equipment for enforcement purposes.
Kalalaev peab nõuete täitmiseks olema varustatud töökorras seireseadmetega.
Access restrictions described above in Section 1 do not apply to the following activities on grounds of Section 20, Subsection 4 of the Nature Conservation Act 1998:
jaos kirjeldatud juurdepääsupiiranguid ei kohaldata järgmiste 1998. aasta looduskaitseseaduse artikli 20 lõike 4 kohaste tegevuste suhtes.
Access outside this period is only permitted as a matter of urgent necessity subject to the discretion of the competent authority.
Juurdepääsu muul ajal lubatakse ainult hädavajaduse korral pädeva asutuse äranägemisel.
Areas to which access has been restricted by virtue of this decree are shown on the associated map titled ‘Toegangelijkheidsbesluit Verklikkerplaat en Slikken van Voorne’ [access restriction decree Verklikkerplaat en Slikken van Voorne] and defined in detail by means of coordinates.
Alad, millele juurdepääs on käesoleva määruse alusel piiratud, on näidatud lisatud kaardil „Toegangelijkheidsbesluit Verklikkerplaat en Slikken van Voorne” (määrus, millega piiratakse juurdepääsu Verklikkerplaatile ja Slikken van Voornele) ning need on koordinaatidega täpselt kindlaks määratud.
The key spatial planning decision (hereinafter KSPD), Main Port Rotterdam Development 2006, stipulated that this loss be compensated for by establishing a conservation area elsewhere in the Voordelta, where usage restrictions could be imposed.
Ruumilise planeerimise võtmeotsusega „Rotterdami peasadama arendus 2006” nähti ette, et see kadu korvatakse kaitseala loomisega mujal Voordelta piirkonnas, kus saaks kehtestada kasutuspiiranguid.
The goal of the management plan and of the access restriction decree is: to conserve the protected natural assets, to compensate for the loss of protected natural assets through the construction of Maasvlakte 2 and, within the bounds of this nature conservation, to take into account the interests of recreational users, tourism and fisheries.
Kaitsekorralduskava ja juurdepääsu piiramise määruse eesmärk on kaitsta looduskaitseobjekte, korvata Maasvlakte 2 ehitamise tõttu tekkiv looduskaitseobjektide kadu ning võtta kõnealuse looduskaitseala puhul arvesse huvitegevuse, turismi ja kalanduse huve.
Slikken van Voorne is important for the protection of various species of bird inhabiting the area (approximately 20 species, principally ducks and waders) for which conservation targets have been set in the Voordelta Designation Decree.
Slikken van Voorne on oluline mitme sellise sellel alal elutseva linnuliigi (ligikaudu 20 liiki, põhiliselt partlased ja kurvitsalised) kaitseks, mille kaitse-eesmärgid on sätestatud Voordelta Natura 2000 alaks määramise määruses.
Verklikkerplaat is of special importance for the protection of the common seal.
Verklikkerplaat on väga tähtis randali kaitse seisukohalt.
Waders and ducks
Kurvitsalised ja partlased
Various species of wader and duck such as the oystercatcher and the gadwall use Slikken van Voorne in the Voordelta as a resting and foraging area.
Paljud kurvitsaliste ja partlaste liigid, näiteks merisk ja rääkspart, kasutavad Voordeltas asuvat Slikken van Voornet puhke- ja toitumisalana.
The Voordelta is becoming increasingly important for their continued existence as a result of diminishing habitats elsewhere, such as the sandbanks of the Oosterschelde where these migrant birds rest and feed.
Voordelta tähtsus lindude piirkonnas püsimise seisukohalt järjest kasvab, sest vähenevad muud elupaigad, näiteks Oosterschelde liivamadalad, kus need rändlinnud puhkavad ja toituvad.
Recreational activities in their direct vicinity, both on beaches and on the water, disturb these birds, which are particularly sensitive to noise and sudden movement.
Huvitegevus lindude vahetus läheduses nii rannas kui ka vees häirib neid müra ja äkilise liikumise suhtes eriti tundlikke lindusid.
This problem is growing, as the recreational season is becoming longer and longer.
See probleem kasvab, sest puhkuste hooaeg pidevalt pikeneb.
Measures restricting access to Slikken van Voorne are designed to achieve conservation targets set out in the Voordelta Designation Decree for ducks and waders.
Slikken van Voornele juurdepääsu piiravate meetmete eesmärk on saavutada Voordelta Natura 2000 alaks määramise määruses sätestatud kurvitsaliste ja partlaste kaitse eesmärgid.
Here, they will be able to raise their pups, thus meeting objectives set out in the Voordelta Designation Decree.
Siin saaksid nad kasvatada oma poegi, niisiis vastab see Voordelta Natura 2000 alaks määramise määruses sätestatud eesmärkidele.
By means of the restricted access decree under consideration, compensatory measures are to be taken in addition to objectives set by Natura 2000. Measures In the short term, it is important to limit access to certain areas of the Voordelta in order to be able to compensate in a timely fashion for the effects of the construction and presence of Maasvlakte 2, and in order to maintain a watch on the conservation and preservation of flora and fauna of ecological value as incorporated in the Voordelta Designation Decree.
Lähemal ajal on oluline piirata juurdepääsu teatavatele Voordelta aladele, et oleks võimalik õigeaegselt korvata Maasvlakte 2 ehitamise ja käitamise mõjusid ning jätkata Voordelta Natura 2000 alaks määramise määrusega hõlmatud ökoloogilise väärtusega taimestiku ja loomastiku kaitsmist ja säilitamist.
establishing, pursuant to Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council, the values of the Member State monitoring system classifications as a result of the intercalibration exercise
millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ interkalibreerimise tulemusel liikmesriikide seiresüsteemide klassifikatsioonide väärtused
(notified under document number C(2008) 6016)
(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6016 all)
Having regard to Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy, and in particular section 1.4.1(ix) of Annex V thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, eriti selle V lisa punkti 1.4.1 alapunkti ix,
Section 1.4.1 of Annex V to Directive 2000/60/EC provides a process to ensure the comparability between Member States of biological monitoring results, being a central part of the ecological status classification.
Direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktis 1.4.1 on sätestatud liikmesriikide bioloogilise seire tulemuste võrreldavust tagav protsess, mis on ökoloogilise seisundi klassifitseerimisel kesksel kohal.
This requires the results of the Member States' monitoring and classification systems to be compared through an intercalibration network comprised of monitoring sites in each Member State and in each ecoregion of the Community.
Selle kohaselt tuleb liikmesriikide seire- ja klassifitseerimissüsteemide tulemusi võrrelda, kasutades selleks interkalibreerimisvõrku, mille moodustavad seirekohad igas liikmesriigis ja igas ühenduse ökopiirkonnas.
Directive 2000/60/EC requires the Member States to collect, as appropriate, the necessary information for the sites included in the intercalibration network, in order to enable the assessment of the consistency of the national classification system with the normative definitions of section 1.2 of Annex V to Directive 2000/60/EC and the comparability of the results of classification systems between the Member States.
Direktiivis 2000/60/EÜ on nõutud, et liikmesriigid koguksid vajaduse korral interkalibreerimisvõrku kuuluvatele seirekohtadele vajalikku teavet, mis võimaldaks hinnata, kas siseriiklik klassifitseerimissüsteem on kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 1.2 normmääratlustega, ning mis tagaks liikmesriikide klassifitseerimissüsteemide võrreldavuse.
Commission Decision 2005/646/EC of 17 August 2005 on the establishment of a register of sites to form the intercalibration network in accordance with Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council established the register of sites to form the intercalibration network referred to in section 1.4.1(vii) of Annex V to Directive 2000/60/EC.
Komisjoni 17. augusti 2005. aasta otsusega 2005/646/EÜ interkalibreerimisvõrgu moodustavate objektide registri loomise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ kehtestati interkalibreerimisvõrgu moodustavate objektide register, millele on viidatud direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 1.4.1 alapunktis vii.
In order to carry out the intercalibration exercise Member States are organised in Geographical Intercalibration Groups, consisting of Member States sharing particular surface water body types, as defined in Section 2 of the Annex to Decision 2005/646/EC.
Interkalibreerimise teostamiseks kuuluvad liikmesriigid otsuse 2005/646/EÜ lisa II jaos määratletud interkalibreerimise geograafilistesse gruppidesse, mis koosnevad sama tüüpi pinnaveekogusid omavatest liikmesriikidest.
This has allowed each group to compare its results and to perform the intercalibration exercise among its members.
See võimaldab igas grupis tulemusi võrrelda ja teostada interkalibreerimist grupi liikmete hulgas.
The intercalibration exercise is carried out at biological element level, comparing the classification results of the national monitoring systems for each biological element and for each common surface water body type among Member States in the same Geographical Intercalibration Group, and assessing the consistency of the results with the aforementioned normative definitions.
Kõnealust interkalibreerimist teostatakse bioloogiliste elementide tasandil; selle raames võrreldakse samasse interkalibreerimise gruppi kuuluvate liikmesriikide vahel riikide seiresüsteemide klassifitseerimistulemusi seoses iga bioloogilise elemendi ja iga pinnaveekogutüübiga ning hinnatakse saavutatud tulemuste kooskõla eelnimetatud normmääratlustega.
The ‘Technical report on the Water Framework Directive intercalibration exercise’ describes in detail how the intercalibration exercise has been carried out for the water categories and biological quality elements included in the Annex to this Decision.
Veepoliitika raamdirektiivi kohaselt tehtava interkalibreerimise tehnilises aruandes kirjeldatakse üksikasjalikult, kuidas on teostatud interkalibreerimist käesoleva otsuse lisas esitatud veekogukategooriate ja bioloogiliste kvaliteedielementide puhul.
The Commission has facilitated the intercalibration exercise through the Institute of Environment and Sustainability of the Joint Research Centre in Ispra (Italy) that has coordinated the technical work.
Komisjon on aidanud interkalibreerimist läbi viia Itaalias Ispra linnas asuva Teadusuuringute Ühiskeskuse juurde kuuluva Säästva Arengu Instituudi kaudu, kes on kooskõlastanud tehnilist tööd.
The intercalibration exercise is a complex scientific and technical task.
Interkalibreerimine on keerukas teaduslik ja tehniline ülesanne.
The Geographical Intercalibration Groups have used different methodological options to carry out the exercise depending on the availability of monitoring data for the various biological quality elements and the status of development of the national monitoring and classification systems.
Vastavalt sellele, kui kättesaadavad on erinevate bioloogiliste kvaliteedielementide seireandmed ning milline on siseriiklike seire- ja klassifitseerimissüsteemide väljatöötamise hetkeseis, on interkalibreerimise geograafilised grupid kõnealuse ülesande täitmiseks kasutanud erinevaid meetodeid.
In order to increase the statistical robustness of the results, most of the methodologies used by Geographical Intercalibration Groups involve the use of data from as many monitoring points as possible, covering the whole range of status classes, from high to bad status.
Selleks et suurendada saadud tulemuste statistilist usaldusväärsust, kasutatakse interkalibreerimise geograafiliste gruppide rakendatavate meetodite puhul enamasti andmeid, mis on pärit võimalikult paljudest seirekohtadest ja mis hõlmavad mitmesse klassi kuuluvaid ökoloogilisi seisundeid, alates väga heast kuni väga halvani.
Therefore, monitoring data has been used from sites that are not part of the intercalibration network, as this comprises only a limited number of sites of high, good or moderate status.
Seepärast on kasutatud ka selliste objektide seireandmeid, mis ei kuulu interkalibreerimisvõrku, kuna viimane sisaldab vaid piiratud arvu väga heas, heas või kesises seisundis objekte.
The Commission has received intercalibration results for a number of biological quality elements that comprise the definition of ecological status.
Komisjon on saanud interkalibreerimise tulemusi mitme sellise bioloogilise kvaliteedielemendi kohta, mis kuuluvad ökoloogilise seisundi määratlusse.
In some cases results have been provided for only some parameters of the biological elements or for only some of the Member States participating in a Geographical Intercalibration Group.
Teatavatel juhtudel on tulemusi esitatud ainult mõne asjaomaste bioloogiliste elementide parameetri kohta või ainult mõne interkalibreerimise geograafilisse gruppi kuuluva liikmesriigi kohta.
Hence, the Commission considers that, for those cases, comparability is not fully ensured.
Seetõttu leiab komisjon, et neil juhtudel ei ole tagatud andmete võrreldavust.
Further intercalibration results may therefore be subject to a future Decision when the relevant information in accordance with Section 1.4.1 of Annex V to Directive 2000/60/EC will have been provided by Member States.
Seepärast on võimalik, et täiendavate interkalibreerimise tulemuste kohta võetakse tulevikus vastu otsus, kui liikmesriigid on esitanud asjakohase teabe kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktiga 1.4.1.
It is necessary to adopt the available results of the intercalibration exercise on time to inform the development of the first river basin management plans and programmes of measures in accordance with Articles 11 and 13 of Directive 2000/60/EC.
Interkalibreerimise olemasolevad tulemused tuleb vastu võtta õigeaegselt, et neid saaks arvesse võtta esimeste vesikonna veemajanduskavade ja meetmeprogrammide väljatöötamisel vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklitele 11 ja 13.
As a result of the intercalibration exercise, the values of the ecological quality ratios for the boundaries between ecological status classes for the Member States classification systems should represent an equivalent ecological status.
Interkalibreerimise tulemusel peaksid liikmesriikide klassifitseerimissüsteemide puhul kasutatavate ökoloogilise seisundi klassipiiride ökoloogilise kvaliteedisuhte väärtused väljendama samaväärset ökoloogilist seisundit.
The differences in values for the same biological quality element are due to differences in national methods.
Erinevused sama bioloogilise kvaliteedielemendi väärtuste vahel tekivad siseriiklike meetodite vaheliste erinevuste tõttu.
In addition, due to the differences in calculation methods and other reasons, it is not possible to compare the values of the ecological quality ratios across different biological quality elements.
Lisaks sellele ei saa arvutusmeetodite vaheliste erinevuste ja muude põhjuste tõttu võrrelda ökoloogilise kvaliteedisuhte väärtuseid erinevate bioloogiliste kvaliteedielementide vahel.
Parameters like chlorophyll-a concentration, phytoplankton biovolume, percentage of cyanobacteria or depth limits of macroalgae and angiosperms do not cover full biological quality elements.
Sellised parameetrid, nagu klorofüll a sisaldus, fütoplanktoni biomaht, tsüanobakterite osakaal või makrovetikate ja katteseemnetaimede sügavuse ulatus, ei hõlma kõiki bioloogilisi kvaliteedielemente.
However, due to the availability of data and assessment methods, they are one of the basis of the current intercalibration exercise for lakes and coastal waters.
Andmete kättesaadavuse ja hindamismeetodite olemasolu tõttu on nad aga järvede ja rannikuvee käimasoleva interkalibreerimise üheks aluseks.
The values of those parameters are directly comparable across Member States, provided the differences in sampling and analytical methods are taken into account.
Kõnealuste parameetrite väärtused on liikmesriikide vahel otse võrreldavad, tingimusel et arvesse on võetud proovivõtu- ja analüüsimeetodite vahelisi erinevusi.
For these reasons, in addition to the ecological quality ratios, absolute values for these parameters should be included in the Annex to this Decision as part of the results of the intercalibration exercise.
Nimetatud põhjustel tuleks käesoleva otsuse lisas esitatud interkalibreerimise tulemuste hulka lisada lisaks ökoloogilise kvaliteedi suhtele ka kõnealuste parameetrite absoluutväärtused.
The results should refer to the ecological status.
Kõnealused tulemused peaksid viitama ökoloogilisele seisundile.
If water bodies corresponding to the intercalibrated types are designated as heavily modified water bodies in accordance with Article 4(3) of Directive 2000/60/EC, the results presented in the Annex to this Decision may be used to derive their good ecological potential, taken into account their physical modifications and their associated water use, in accordance with the normative definitions in Annex V, section 1.2.5, to Directive 2000/60/EC.
Kui interkalibreeritud tüüpidele vastavad veekogud loetakse vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõikele 3 tugevasti muudetud veekogudeks, võib käesoleva otsuse lisas esitatud tulemusi kasutada kõnealuste veekogude hea ökoloogilise potentsiaali väljaselgitamiseks, võttes arvesse nende füüsilisi muudatusi ja sellega seotud veekasutust vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktis 1.2.5 sätestatud normmääratlustele.
As established in section 1.4.1(iii) of Annex V to Directive 2000/60/EC, Member States will have to translate the results of the intercalibration exercise into their national classification systems in order to set the boundaries between high and good status and between good and moderate status for all their national types.
Direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 1.4.1 alapunktis iii on sätestatud, et liikmesriigid peavad interkalibreerimise tulemused siseriiklikesse klassifitseerimissüsteemidesse üle kandma, et määrata kõnealuste riikide kõikide pinnaveekogutüüpide puhul kindlaks väga hea ja hea seisundi vahelise piiri väärtus ning hea ja kesise seisundi vahelise piiri väärtus.
Guidelines to translate the intercalibration results into the national classification systems and to derive reference conditions have been developed to support the application of the results.
Interkalibreerimise tulemuste kohaldamise toetamiseks on koostatud kõnealuste tulemuste siseriiklikesse klassifitseerimissüsteemidesse ülekandmise ja võrdlustingimuste tuletamise suunised.
The information that will be made available through the implementation of the monitoring programmes provided for in Article eight of Directive 2000/60/EC and the review and update of the characteristics of river basin districts provided for in Article five of Directive 2000/60/EC can bring new evidence that may lead to the adaptation to scientific and technical progress of the Member States' monitoring and classification systems and eventually to a review of the results of the intercalibration exercise in order to improve their quality.
Teave, mis tehakse kättesaadavaks direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 8 sätestatud seireprogrammide rakendamise kaudu, ning valgalapiirkonna tunnuste ülevaatamine ja ajakohastamine, mis on sätestatud direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 5, võivad tuua ilmsiks uusi asjaolusid, mille tulemusel võidakse kohandada liikmesriikide seire- ja klassifitseerimissüsteemide saavutatud teaduslikke ja tehnilisi edusamme ning vaadata üle interkalibreerimise tulemusi, et parandada nende kvaliteeti.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Committee referred to in Article 21(1) of Directive 2000/60/EC,
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 21 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega,
For the purpose of section 1.4.1(iii) of Annex V to Directive 2000/60/EC, Member States shall use in their monitoring systems classification the values of the boundaries between classes that are set out in the Annex to this Decision.
Direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 1.4.1 alapunkti iii kohaldamisel kasutavad liikmesriigid seiresüsteemide klassifikatsioonide puhul käesoleva otsuse lisas sätestatud klassipiiride väärtusi.
OJ L 243, 19.9.2005, p. 1.
ELT L 243, 19.9.2005, lk 1.
WATER CATEGORY: Rivers
VEEKOGU KATEGOORIA: jõed
GEOGRAPHICAL INTERCALIBRATION GROUP: Alpine
INTERKALIBREERIMISE GEOGRAAFILINE GRUPP: Alpide piirkond
Description of types that have been intercalibrated
Interkalibreeritud tüüpide kirjeldus
River characterisation
Jõe tunnused
Catchment (km2)
Valgala (km2)
Altitude and geomorphology
Kõrgus ja geomorfoloogia
Alkalinity
Aluselisus
Flow regime
Voolurežiim
Small to medium, high altitude calcareous
Väikese kuni keskmise suurusega, kalgiveelised mäestikujõed
800-2500 m (catchment), boulders/cobble
800 – 2500 m (valgala), rahnud ja/või kaljud
high (but not extremely high) alkalinity
Karedaveeline (kuid mitte väga karedaveeline)
Small to medium, high altitude, siliceous
Väikese kuni keskmise suurusega mäestikujõed; liivakivi- ja/või graniidirikas pealiskord
500-1000 m (max. altitude of catchment 3000 m, mean 1500 m), boulders
500 – 1000 m (valgala suurim kõrgus 3000 m, keskmine 1500 m), rahnud
Non-calcareous (granite, metamorphic). medium to low alkalinity
Lubjavaene (graniit, moondekivimid), keskmise karedusega kuni pehmeveeline
nival-glacial flow regime
Liustikuline voolurežiim
Countries sharing the types that have been intercalibrated
Riigid, mis omavad kõnealuseid interkalibreeritud tüüpe
Type R-A1:
Tüüp R-A1:
Germany, Austria, France, Italy, Slovenia
Saksamaa, Austria, Prantsusmaa, Itaalia, Sloveenia
Type R-A2:
Tüüp R-A2:
Austria, France, Italy, Spain, Slovenia
Austria, Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania, Sloveenia
RESULTS
TULEMUSED
Biological Quality Element: Benthic invertebrate fauna
Bioloogiline kvaliteedielement: selgrootud põhjaloomad
Results: Ecological quality ratios of the national classification systems intercalibrated
Tulemused: interkalibreeritud siseriiklike klassifitseerimissüsteemide ökoloogilised kvaliteedisuhted
Type and country
Tüüp ja riik
Austrian System for Ecological River Status Assessment (Worst case between Multimetric Indices for General Degradation and Saprobic Index)
Austrias kasutatav jõgede ökoloogilise seisundi hindamise süsteem (Worst case between Multimetric Indices for General Degradation and Saprobic Index)
Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) and circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 No14 of 28 July 2005 modified on 13 June 2007
Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) ja circular MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr 14, 28. juuli 2005; muudetud 13. juunil 2007
Slovenian Benthic Invertebrate Assessment System:
Sloveenias kasutatav selgrootute põhjaloomade hindamise süsteem:
Type R-A2
Tüüp R-A2