natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denmark considers that at best, bankruptcy of Combus would have damaged the State’s credibility and the civil servants would, as a result, have demanded better terms in the form of significantly higher amounts of compensation to transfer to employment on a group contract basis and renounce their civil servant rights.
Taani leiab, et parimal juhul oleks Combusi pankrott kahjustanud riigi usaldusväärsust ning selle tagajärjel oleksid riigiteenistujad nõudnud kollektiivlepingu alusel töötamisele üleminekul ja oma riigiteenistuja õigustest loobumisel paremaid tingimusi märkimisväärselt suuremate hüvitiste kujul.
Using Post Danmark as an example, a doubling of the amount of compensation to individual civil servants in relation to that company alone would have meant a further outlay for the Danish State of DKK 500 million.
Post Danmarki näitel oleks ainuüksi selle äriühingu riigiteenistujate hüvitise kahekordistamine tähendanud Taani riigile veel 500 miljoni Taani krooni väljamaksmist.
The Danish government also points out in this context that it had already allowed a company, converted to a public limited company a short time before, to become bankrupt, namely Statens Konfektion, which was converted into a public limited company in 1992.
Taani valitsus rõhutab siinkohal ka tõika, et oli juba lasknud pankrotti vastselt aktsiaseltsiks muudetud äriühingu Statens Konfektion, mis muudeti aktsiaseltsiks 1992. aastal.
Prior to the conversion, all the civil servants were offered employment on a group contract basis in return for financial compensation.
Enne aktsiaseltsiks muutmist pakuti kõikidele riigiteenistujatele kollektiivlepingu alusel töötamisele üleminekut vastutasuks rahalise hüvitise eest.
When the Armed Forces, which were the company’s biggest customer, subsequently decided to invite tenders for their supply contracts, the company’s business base disappeared.
Kui relvajõud, kes olid äriühingu suurim klient, otsustasid seejärel korraldada oma tarnelepingute sõlmimiseks pakkumismenetlusi, kadus äriühingu tegevusbaas.
The company therefore went bankrupt in 1992, which led to harsh criticism of the Danish government including by those now employed on a group contract basis.
Seepärast läks äriühing 1992. aastal pankrotti, mis tekitas teravat kriitikat Taani valitsuse aadressil, sealhulgas nüüd kollektiivlepingu alusel töötavatelt inimestelt.
The Danish government considers that in the light of experiences from Statens Konfektion, it had no choice in connection with the sale of Combus, as yet another bankruptcy would have been devastating for negotiations with civil servants in connection with preparations for future privatisations.
Taani valitsus leiab, et Statens Konfektioni kogemust silmas pidades ei olnud tal Combusi müümisel valikut, kuna järjekordne pankrott oleks mõjunud hävitavalt tulevaste erastamiste ettevalmistamise käigus riigiteenistujatega peetavatele läbirääkimistele.
The Danish government furthermore explains that if it is not possible to transfer civil servants to a group contract in connection with privatisation, making the civil servants redundant is often the only real alternative because it would not be possible to offer them other work within their areas of employment which they would be obliged to accept.
Peale selle selgitab Taani valitsus, et kui riigiteenistujaid ei saa erastamise käigus kollektiivlepingu alusel töötamisele üle viia, on sageli ainus võimalus riigiteenistujate vallandamine, kuna neile ei ole nende töövaldkonnas võimalik pakkuda muud tööd, mida nad oleksid kohustatud vastu võtma.
It has been estimated in connection with the sale of shares in Post Danmark that it costs DKK 2 million to make a civil servant redundant.
Seoses Post Danmarki aktsiate müügiga hinnati riigiteenistuja vallandamise kuluks 2 miljonit Taani krooni.
Such expenditure per civil servant for future privatisations would be devastating for the State’s privatisation plans and the expenditure on this would, to a great extent, undermine the financial benefits of privatisation.
Selline kulu iga riigiteenistuja kohta mõjuks tulevaste erastamiste käigus laastavalt riigi erastamisplaanidele ning selleks kulutatavad summad vähendaksid suurel määral erastamisest saadavat rahalist kasu.
It is clear that such expenditure would far exceed the financial burden to the State of the capital injections into Combus.
On selge, et selline kulu oleks riigile palju suurem finantskohustus kui Combusi tehtud kapitalisüstid.
Beyond the issue of changing the status of civil servants in order to prepare companies for privatisation, Denmark considers that a bankruptcy of Combus would have damaged the State’s reputation as a responsible investor and would have had a negative influence on all the State’s financial activities and future investment options.
Lisaks riigiteenistujate staatuse muutmise küsimusele äriühingute erastamiseks ettevalmistamisel leiab Taani, et Combusi pankrott oleks kahjustanud riigi mainet vastutustundliku investorina ning mõjutanud kahjulikult kogu riigi finantstegevust ja tulevasi investeerimisvõimalusi.
In particular, the Danish government considers that a bankruptcy would have had a negative effect on interest rates and general loan terms for other State-owned companies.
Eeskätt leiab Taani valitsus, et pankrott oleks avaldanud kahjulikku mõju teistele riigi omanduses olevatele äriühingutele pakutavatele intressimääradele ja üldistele laenutingimustele.
In conclusion, it is the Danish government’s view that the State — particularly in the light of the special problem that manifested itself in relation to the civil servants — would not have been acting as a responsible and loyal investor if it had chosen to allow Combus to become bankrupt.
Kokkuvõttes on Taani valitsus seisukohal, et riik, pidades eelkõige silmas seoses riigiteenistujatega ilmnenud konkreetset probleemi, ei oleks käitunud vastutustundliku ja usaldusväärse investorina, kui ta oleks lasknud Combusil pankrotti minna.
With respect to recital 88 of the decision to initiate the procedure, where the Commission stated that the ECJ only accepts consideration for the State’s reputation as grounds for an injection of capital if there is a prospect of the company becoming profitable enough to convince a private investor in the same situation to assume the risk at the time of carrying it out, the Danish government observes that Arriva actually assumed the risk for the undertaking when the company purchased Combus.
Menetluse algatamise otsuse põhjendusega 88 seoses, kus komisjon mainib, et Euroopa Kohus nõustub riigi maine arvestamisega kapitalisüsti põhjendusena vaid siis, kui äriühingul on väljavaated teenida piisavat kasumit, et sarnases olukorras erainvestor nõustuks võtma kapitalisüsti tegemise ajal esinenud riske, täheldab Taani, et Combusi ostmisega võttis Arriva tegelikult äriühinguga seotud riskid enda kanda.
COMPATIBILITY WITH THE 1999 RESTRUCTURING GUIDELINES
KOKKUSOBIVUS 1999. AASTA ÜMBERKORRALDAMISSUUNISTEGA
The Danish government considers that the contested measures fulfil all conditions set out in the 1999 restructuring guidelines.
Taani valitsus leiab, et vaidlustatud meetmed vastavad kõikidele 1999. aasta ümberkorraldamissuunistes kehtestatud tingimustele.
With respect to the points where the Commission had raised doubts in its decision to initiate the formal proceedings, the Danish government presents the following observations:
Nende punktide kohta, mille puhul komisjon oli oma ametliku menetluse algatamise otsuses kahtlusi avaldanud, esitab Taani valitsus järgmised tähelepanekud.
One time, last time aid
Ühekordne abi
As regards the question of whether the aid measures in 1999 and 2001 respectively constitute one or two separate measures, the Danish government asserts that the measures were connected so closely chronologically and in purpose that they should be regarded as one aid measure.
Seoses küsimusega, kas 1999. aasta ja 2001. aasta abimeetmed moodustasid ühe meetme või kaks eraldi meedet, kinnitab Taani valitsus, et kõnealused meetmed olid nii ajalise järjestuse kui ka eesmärgi poolest nii tihedalt seotud, et neid tuleks käsitada ühe abimeetmena.
As a result of this, the 1999 restructuring guidelines should apply to this aid measure.
Seepärast tuleks selle abimeetme suhtes kohaldada 1999. aasta ümberkorraldamissuuniseid.
Denmark justifies this point of view with several arguments.
Taani põhjendab oma seisukohta mitme argumendiga.
The CFI judgement does not annul point 3.4.6 of the initial decision
Esimese astme kohus ei tühistanud oma otsusega algse otsuse punkti 3.4.6
The Commission maintained this opinion in paragraphs 50 and 54 of the defence it submitted to the CFI.
Komisjon jäi sellele seisukohale ka esimese astme kohtule esitatud repliigi punktides 50 ja 54.
In this connection, the Danish government would point out that the Commission’s assessment of the measures as being ‘one time, last time’ does not appear to have given rise to criticism in the Combus judgment [35].
Sellega seoses rõhutab Taani valitsus, et komisjoni hinnangut, mille kohaselt meetmed on ühekordsed, Combusi kohtuotsuses ilmselt ei kritiseeritud [35].
The application of the BP Chemicals jurisprudence shows that the two measures are to be treated as one single aid measure
BP Chemicalsi kohtupraktika kohaldamisest lähtudes tuleb kahte asjaomast meedet käsitada ühe abimeetmena
The Danish government recalls that in Case T-11/95, BP Chemicals [36], the CFI found that the assessment as to whether it is reasonable to separate one payment from another is to be made taking into account the chronology of the injections of capital, their purpose and the company’s situation at the date when the decisions on the individual injections were made.
Taani valitsus meenutab, et kohtuasjas T-11/95, BP Chemicals, [36] leidis esimese astme kohus, et ühe makse teisest eraldamise põhjendatuse hindamisel tuleb arvesse võtta kapitalisüstide ajalist järjestust ja nende eesmärki ning äriühingu olukorda kuupäevadel, kui langetati otsused üksikute kapitalisüstide tegemiseks.
The two measures had the same purpose.
Kahel meetmel oli sama eesmärk.
A political agreement on the reorganisation and sale of shares in Combus was entered into on 26 November 1998 when the then government reached an agreement with the opposition on the Budget for 1999) As expressly stated in the Finance Committee’s bill of 27 May 1999, the purpose of the injection of capital in 1999 was to reorganise Combus prior to selling the shares, i.e. fully privatising the company.
Poliitiline kokkulepe Combusi ümberkorraldamiseks ja äriühingu aktsiate müügiks sõlmiti 26. novembril 1998, kui toonane valitsus saavutas opositsiooniga kokkuleppe 1999. aasta eelarve suhtes. Nagu rahanduskomisjoni 27. mai 1999. aasta eelnõus selgelt öeldud, oli 1999. aasta kapitalisüsti eesmärk Combusi ümberkorraldamine enne aktsiate müüki, st äriühingu täielikku erastamist.
The reason there was a need for reorganisation with a view to privatisation because a significant deterioration had taken place in the company’s economy.
Äriühing vajas erastamiseks ümberkorraldamist seepärast, et tema majanduslik olukord oli oluliselt halvenenud.
This was how it was established that Combus’ equity capital as at 31 December 1999 would come to approx. DKK 47 million, which should be seen in relation to a requirement for equity capital of at least DKK 125 million on the part of the company’s lenders.
Seetõttu määrati kindlaks, et 31. detsembri 1999. aasta seisuga moodustas Combusi omakapital ligikaudu 47 miljonit Taani krooni, mida tuleks võrrelda äriühingu laenuandjate nõutava omakapitaliga, mis on vähemalt 125 miljonit Taani krooni.
The political agreement on privatisation could therefore only be carried out if the Danish government ensured that Combus had a sufficient capital base to continue operating until a buyer was found.
Poliitilist kokkulepet erastamise kohta oli seepärast võimalik saavutada üksnes siis, kui Taani valitsus tagas kuni ostja leidmiseni Combusile tegevuse jätkamiseks piisava kapitalibaasi.
The aid in 2001 had exactly the same purpose as the injection of capital in 1999.
aasta abil oli täpselt sama eesmärk kui 1999. aasta kapitalisüstil.
In 2000, a potential buyer was found and the writing off of the subordinated loan from 1999 and the guarantees provided were intended as the last piece in the economic puzzle that would allow the sale of all shares in Combus.
aastal leiti potentsiaalne ostja ning viimasena mitmest Combusi kõikide aktsiate müüki võimaldavast majanduslikust sammust kavatseti kustutada 1999. aastast pärinev allutatud laen ja anda tagatisi.
The measure in 2001 was therefore the final stage in making the company more saleable.
aasta meede oli seega viimane etapp äriühingu müügikõlblikuks muutmisel.
The purpose of the two measures was therefore exactly the same: to make Combus more saleable with a view to privatisation.
Seepärast oli kahe meetme eesmärk täpselt sama: muuta Combus müügikõlblikumaks, et äriühing erastada.
There was therefore a direct and obvious connection — legally, financially and logically — between the measures in 1999 and 2001.
Seega oli 1999. aasta ja 2001. aasta meetmete vahel otsene ja ilmne õiguslik, rahaline ja loogiline seos.
The two measures have a close chronological connection.
Kaks meedet on ajaliselt tihedalt seotud.
As a result of the political agreement on the privatisation of Combus, the Finance Committee’s bill of 27 May 1999 was passed.
Combusi erastamise poliitilise kokkuleppe tulemusel võeti vastu rahanduskomisjoni 27. mai 1999. aasta eelnõu.
The Danish government hereby injected capital amounting to a total of DKK 300 million, DKK 100 million of which was subordinated loan capital.
Taani valitsus tegi selle kohaselt äriühingusse kokku 300 miljoni Taani krooni suuruse rahasüsti, millest 100 miljonit Taani krooni moodustas allutatud laenukapital.
The subordinated loan capital was established through a loan agreement of 30 May 1999.
Allutatud laenukapital anti äriühingule 30. mai 1999. aasta laenulepinguga.
The Finance Committee’s bill of 13 December 2000 authorised the Ministry of Transport to sell all shares in the public limited company, Combus, which was fully owned by the Danish State.
Rahanduskomisjoni 13. detsembri 2000. aasta eelnõuga anti transpordiministeeriumile luba müüa täielikult Taani riigile kuuluva aktsiaseltsi Combus kõik aktsiad.
The Minister of Transport was also authorised to provide a number of guarantees to buyers in connection with the conclusion of a sales agreement.
Samuti lubati transpordiministril anda ostjatele seoses müügilepingu sõlmimisega mitu tagatist.
The guarantees, mentioned in the bill, were part of the basis of the sales agreement of 15 January 2001.
Eelnõus osutatud tagatised moodustasid osa 15. jaanuari 2001. aasta müügilepingu alusest.
The Danish Parliament’s Finance Committee was informed of these guarantees in bill 190 of 25 June 2002.
Taani parlamendi rahanduskomisjoni teavitati nendest tagatistest 25. juuni 2002. aasta eelnõuga nr 190.
Little more than 18 months passed between the date of the decision to pay the first injection of capital and the sale of Combus.
Esimese kapitalisüsti tegemise otsuse kuupäevast kulus Combusi müümiseni veidi enam kui 18 kuud.
Considering the size and importance of the company to the Danish State and the complicated procedures required to obtain tenders from interested buyers etc., the Danish government is of the opinion that the two capital injections were so closely connected chronologically that there can be no doubt that this was one — and only one — financial measure.
Võttes arvesse äriühingu suurust ja tema olulisust Taani riigile ning keerulisi menetlusi huvitatud ostjatelt pakkumiste saamiseks jne, olid kaks kapitalisüsti Taani valitsuse arvamuse kohaselt ajaliselt nii tihedalt seotud, et siin ei saa olla mingit kahtlust, et tegemist on ainult ühe rahalise meetmega.
In the opinion of the Danish government, it must be significant that the date of the decision to implement the measure in 2001 depended solely on when the Danish government had a sufficient basis for assessing the need for a capital injection and guarantees etc. in connection with a sale.
Taani valitsuse arvamuse kohaselt on oluline asjaolu, et 2001. aasta meetme rakendamise otsuse kuupäev sõltus üksnes sellest, millal Taani valitsusel oli piisav alus müügiga seotud vajaliku kapitalisüsti, tagatiste ja muu hindamiseks.
The date of the measures in 2001 was therefore completely dependent on the duration and result of the sales process.
Seepärast sõltus 2001. aasta meetme kuupäev täielikult müügiprotsessi kestusest ja tulemusest.
In this context, the Danish government recalls also the facts of BP Chemicals, where the first injection was made on 1 October 1992, the second injection was approved by the Board on 2 December 1993 and the third injection was approved by the Board on 29 June 1994.
Sellega seoses meenutab Taani valitsus samuti BP Chemicalsi kohtuasja üksikasju: esimene kapitalisüst tehti 1. oktoobril 1992, teise kapitalisüsti kiitis nõukogu heaks 2. detsembril 1993 ning kolmanda kapitalisüsti 29. juunil 1994.
The Court referred, in paragraph 178 of the judgement, to the decisions on the three capital injections being made over a relatively short period from October 1992 to July 1994.
Kohtuotsuse punktis 178 osutas kohus sellele, et otsused kolme kapitalisüsti kohta tehti suhteliselt lühikese aja jooksul alates 1992. aasta oktoobrist kuni 1994. aasta juulini.
As regards the chronological relationship between the second and third capital injections, the Court commented that these were chronologically very close to each other.
Teise ja kolmanda kapitalisüsti ajalise seose kohta märkis kohus, et need olid teineteisele ajaliselt väga lähedal.
In this context, the Danish government points out that the injection of capital in 2001 could not have been made earlier as the negotiations with the buyer had to be concluded before the extent of the need for capitalisation in connection with the sale could be determined.
Siinkohal rõhutab Taani valitsus, et 2001. aasta kapitalisüsti ei oleks saanud varem teha, sest müügiga seotud kapitaliseerimise vajaduse ulatust ei olnud võimalik kindlaks määrata enne, kui läbirääkimised ostjaga olid lõppenud.
Combus’s situation at the dates of the capital injections.
Combusi olukord kapitalisüstide tegemise kuupäevadel.
The Danish government endorses the Commission’s description in recital 75 of the decision to initiate the procedure, according to which Combus was in serious financial difficulties in 1999 and 2001, which was mainly due to the company having entered into unprofitable contracts for bus transport in previous years.
Taani kinnitab komisjoni menetluse algatamise otsuse põhjenduses 75 esitatud kirjeldust, mille kohaselt Combus oli 1999. ja 2001. aastal tõsistes finantsraskustes, mis oli tingitud peamiselt äriühingu eelmistel aastatel sõlmitud kahjumlikest bussiveolepingutest.
The Commission concludes that the financial situation in Combus was therefore unchanged at the stated dates.
Komisjon järeldab, et Combusi finantsolukord püsis nendel kuupäevadel seega muutumatuna.
The Danish government explains furthermore that, in 1998-2000, Combus had a significant accounting deficit, which can be almost exclusively attributed to the loss-making contracts in the Copenhagen area.
Peale selle selgitab Taani valitsus, et aastatel 1998–2000 oli Combusil märkimisväärne arvestuslik puudujääk, mis oli peaaegu täielikult tingitud Kopenhaageni piirkonna kahjumlikest lepingutest.
In addition, in 1998 and 1999, significant amounts of DKK 65000000 and DKK 53637000 respectively were allocated to the accounts to cover future losses from the loss-making contracts.
Samuti eraldati aastatel 1998 ja 1999 raamatupidamisarvestuses märkimisväärsed summad, vastavalt 65000000 ja 53637000 Taani krooni, et katta tulevast kahju kahjumlikelt lepingutelt.
The requirement for provisions for loss-making contracts was due to the company being bound by the bus service contracts until their expiry.
Kahjumlike lepingute jaoks eraldiste tegemise nõue tulenes asjaolust, et äriühing oli bussiveoteenuste osutamise lepingutega seotud kuni nende lõppemiseni.
The Danish government considers that, when the Court in BP Chemicals states that the decision as to whether it is one and the same aid measure has to take into account the ‘situation at the date when the decisions on the individual injections were made’, this must be because it is to be investigated whether, in the period between the individual injections, changes occurred in the company’s financial situation that demonstrate that the injections — despite any chronological and relative connection — actually cover different needs.
Taani valitsus leiab, et kohtu väide BP Chemicalsi kohtuasjas, mille kohaselt tuleb otsustades, kas tegemist on ühe ja sama meetmega, arvesse võtta „olukorda kuupäevadel, kui langetati otsused üksikute kapitalisüstide tegemiseks”, peab olema tingitud vajadusest uurida, kas üksikute kapitalisüstide vahele jääva ajavahemiku jooksul on äriühingu rahalises olukorras toimunud muutusi, mis näitaksid, et olenemata oma ajalisest ja suhtelisest seotusest on meetmed tegelikult tingitud eri vajadustest.
In the view of the Danish government, this is not the case here, for the following reasons:
Taani valitsuse seisukohast see käesoleva juhtumi puhul nii ei ole ja seda järgmises punktis kirjeldatud põhjustel.
The injections of capital in both 1999 and 2001 were intended to cover the need for capital that had arisen because the company had entered into loss-making contracts in the period prior to 1999.
Nii 1999. aasta kui ka 2001. aasta kapitalisüstide eesmärk oli rahuldada kapitalivajadus, mis oli tekkinud seetõttu, et äriühing oli sõlminud enne 1999. aastat kahjumlikke lepinguid.
The fact that this was done in two stages is only because it was not until the conclusion of negotiations with the buyer Arriva that it became clear what the real extent of the need for capital was, although, seen objectively, this need already existed at the time of the first injection of capital in 1999.
Nende tegemine kahes etapis oli tingitud üksnes asjaolust, et tegelik vajadus kapitali järele ilmnes alles ostja Arrivaga peetud läbirääkimiste lõppedes, kuigi objektiivselt vaadelduna oli see vajadus olemas juba esimese kapitalisüsti tegemise ajal 1999. aastal.
Conclusion: It is therefore the Danish government’s opinion that all the criteria to which importance was attached in BP Chemicals as regards the assessment of whether several chronologically separate injections of capital constitute one and the same financial measure are met.
Järeldus. Seepärast on Taani valitsus seisukohal, et täidetud on kõik kriteeriumid, mida peeti BP Chemicalsi kohtuotsuses oluliseks hindamisel, kas mitu ajaliselt eraldiseisvat kapitalisüsti moodustavad ühe ja sama finantsmeetme.
Therefore the requirement for ‘one time, last time’ aid laid down in the restructuring guidelines is met in relation to the total injections of capital in 1999 and 2001.
Seepärast vastavad 1999. aasta ja 2001. aasta kapitalisüstid koos ümberkorraldamissuunistes kehtestatud ühekordse abi nõudele.
Economic viability of Combus
Combusi majanduslik elujõulisus
It is the opinion of the Government that, following the injections of capital in 1999 and 2001, Combus was economically viable.
Valitsuse arvamuse kohaselt oli Combus pärast 1999. aasta ja 2001. aasta kapitalisüste majanduslikult elujõuline.
The fact that it was not possible to achieve a profit prior to 2006 was only due to the loss-making contracts that Combus had entered into in connection with the licensing rounds.
Asjaolu, et enne 2006. aastat ei olnud võimalik kasumit saavutada, oli tingitud üksnes kahjumlikest lepingutest, mille Combus oli litsentside andmise voorudes sõlminud.
The sale of all shares in Combus to Arriva is, in the opinion of the Danish government, proof that Combus was entirely viable after the provision of restructuring aid.
Taani valitsuse arvamuse kohaselt tõestab Combusi kõikide aktsiate müük Arrivale, et Combus oli pärast ümberkorraldamisabi saamist täielikult elujõuline.