natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A private investor such as Arriva would not have taken the significant financial risk of buying Combus unless Arriva had, following an extensive due diligence process, found that Combus was a viable company with a satisfactory future earnings potential in relation to standard market economy terms.
Selline erainvestor nagu Arriva ei oleks võtnud Combusi ostmisel märkimisväärset finantsriski, kui ta ei oleks pärast põhjalikku kontrollimenetlust leidnud, et tavapärastes turumajanduslikes tingimustes on Combus rahuldava tulevase tulu saavutamise potentsiaaliga elujõuline äriühing.
The Government notes that, in recitals 107 and 108 of the decision to initiate the procedure, the Commission raised a question regarding, firstly, the termination of contracts and, secondly, the difference between the accumulated deficit and the aid paid.
Valitsus märgib, et menetluse algatamise otsuse põhjendustes 107 ja 108 tõstatas komisjon küsimuse esiteks lepingute lõpetamise ning teiseks kogunenud puudujäägi ja makstud abi erinevuse kohta.
The comments of the Danish government with respect to the possibility of terminating public service contracts have already been outlined above.
Taani valitsuse märkusi avaliku teenindamise lepingute lõpetamise võimaluse kohta on eespool juba lühidalt kirjeldatud.
As regards the question of the difference between the accumulated deficit of DKK 360 million in the period 2000-2005 and the total aid of DKK 291 million paid in 2001, the Government observes that the Commission’s statement must be due to a misunderstanding.
Ajavahemiku 2000–2005 kogunenud 360 miljoni Taani krooni suuruse puudujäägi ja 2001. aastal makstud kokku 291 miljoni Taani krooni suuruse abi erinevuse kohta täheldab valitsus, et komisjoni väide peab tulenema arusaamatusest.
The amount stated for the accumulated deficit in the period 2000-2005 is correct but funds were provided to Combus in 2001 exceeding this accumulated deficit.
Ajavahemiku 2000–2005 kogunenud puudujäägi summa on õige, kuid Combusile 2001. aastal antud vahendid ületavad seda kogunenud puudujääki.
As regards the funds provided by the Government, these amounted to DKK 291 million, cf. the comments that, when calculating the amount of aid paid, it is clearly the actual amount paid under the guarantees that is to be included.
Valitsuse antud vahendid moodustasid 291 miljonit Taani krooni; vt märkused selle kohta, et antud abi summa arvutamisel tuleb ilmselgelt arvestada tagatiste alusel tegelikult makstud summat.
A more important consideration, however, is that the amount paid by the Government should be added to the creditor’s debt remission of DKK 100 million.
Veelgi olulisem kaalutlus on aga see, et valitsuse makstud summale tuleks lisada 100 miljonit Taani krooni, mille ulatuses laenuandjad võlgu kustutasid.
The capital provided in 2001 therefore exceeded the estimated accumulated deficit for the period 2000-2005.
Seega ületas 2001. aastal antud kapital ajavahemikuks 2000–2005 prognoositud kogunenud puudujääki.
Measures for as far as possible mitigating the adverse effect of the aid on competitors
Meetmed, et võimalikult palju leevendada abi kahjulikku mõju konkurentidele
The Danish government first considers that the 1999 restructuring guidelines must be interpreted to mean that the use of measures to mitigate the competition distorting effect of the aid on competitors is optional and is only to be demanded where such measures are necessary.
Esiteks leiab Taani valitsus, et 1999. aasta ümberkorraldamissuuniseid tuleb tõlgendada nii, et selliste meetmete rakendamine, mille eesmärk on võimalikult palju leevendada konkurentsi moonutavat mõju konkurentidele, on vabatahtlik ning seda tuleb nõuda üksnes siis, kui sellised meetmed on vajalikud.
This is emphasised by the use of the word ‘ought’ in point 35 of the guidelines and the whole of point 39 ii).
Seda rõhutatakse suuniste punktis 35 ja terve punkti 39 alapunktis ii.
Moreover, the Danish government points out that the Commission did not request or demand that Arriva make counter-concessions or implement measures that could mitigate potential distortion of competition in connection with the sale when adopting its initial decision.
Peale selle toonitab Taani valitsus, et komisjon ei taotlenud ega nõudnud oma algset otsust vastu võttes Arrivalt temapoolseid kontsessioone ega selliste meetmete rakendamist, mis võiksid müügiga kaasneda võivaid konkurentsimoonutusi leevendada.
Secondly, the Danish government points out that there is no structural overcapacity in the bus transport sector.
Teiseks rõhutab Taani valitsus, et bussiveosektoris puudub struktuuriline ülepakkumine.
In addition, it recalls that the Danish competition authorities have stated that there is particularly active and effective competition on the market and that the market is very accessible due to the low access barriers guaranteed by the European rules on tendering.
Peale selle tuletab valitsus meelde, et Taani konkurentsiasutuste väitel toimib turul eriti aktiivne ja tõhus konkurents ning tänu Euroopa pakkumiseeskirjadega tagatud madalatele turulepääsemise tõketele on turule väga lihtne siseneda.
Accordingly, the Danish government considers that there was no need to mitigate the potential adverse effects of the aid as there is no evidence of such adverse effects.
Vastavalt sellele leiab Taani valitsus, et abi võimaliku kahjuliku mõju leevendamiseks polnud vajadust, kuna sellise kahjuliku mõju kohta ei ole mingeid tõendeid.
Thirdly, the Danish government points out that the injection of capital into Combus corresponded to the company’s negative market price, established in an entirely open round of tenders, where all interested purchasers were able to submit bids, and that the aid measure did not therefore create distortion of competition on the market.
Kolmandaks rõhutab Taani valitsus, et Combusi tehtud kapitalisüstid vastasid äriühingu negatiivsele turuhinnale, mis määrati kindlaks täielikult avatud pakkumisvooru käigus, kus kõik huvitatud ostjad said pakkumisi esitada, ning seega ei tekitanud abimeede turul konkurentsimoonutusi.
Fourthly, the Danish government considers that the subsequent sale of a number of assets and liabilities to Connex constituted a measure capable of mitigating potential adverse effects on market conditions.
Neljandaks leiab Taani valitsus, et järgnev paljude varade ja kohustuste müük Connexile oli meede, mis suudab leevendada võimalikku kahjulikku mõju turutingimustele.
By selling at least 50 % of the assets in Combus to Connex, Arriva certainly offset any potential competitive advantages that the company obtained through the purchase of Combus.
Müües vähemalt 50 % Combusi varadest Connexile, korvas Arriva kahtlemata kõik võimalikud konkurentsieelised, mille äriühing Combusi ostmisel sai.
Through the sale to Connex, Arriva also restricted its market share in the Copenhagen area significantly.
Connexiga tehtud müügitehingu kaudu piiras Arriva oluliselt ka oma turuosa Kopenhaageni piirkonnas.
Finally, the Danish government argues that the loss-making contracts will expire in 2006 at the latest and will subsequently be subject to public tenders open to all players on the market.
Lõpuks väidab Taani valitsus, et kahjumlikud lepingud lõpevad hiljemalt 2006. aastal ning edaspidi korraldatakse nende puhul kõikidele turuosalistele avatud avalikke pakkumisi.
Even if there were to be a negative effect on competition — which in the Danish government’s opinion would in any case be minimal — it would be limited in duration.
Isegi kui esineks kahjulik mõju konkurentsile – mis Taani valitsuse arvamuse kohaselt oleks igal juhul minimaalne –, oleks selle kestus piiratud.
Aid limited to the strict minimum necessary
Abi piirdumine rangelt hädavajalikuga
The Danish government considers that the aid measures were limited to the absolute minimum and hence consistent with the relevant conditions in the 1999 restructuring guidelines.
Taani valitsus leiab, et abimeetmed piirdusid absoluutse miinimumiga ning vastavad seega 1999. aasta ümberkorraldamissuuniste asjaomaste tingimustega.
The amount of the capital injection in 1999 was suggested by the law firm, Kromann Münter, after a survey by KPMG was carried out in connection with the restructuring of Combus and the Danish government’s financial adviser, Alfred Berg, concurred with this assessment.
aasta kapitalisüsti summat soovitas õigusbüroo Kromann & Münter pärast KPMG teostatud uuringut seoses Combusi ümberkorraldamisega ning selle hinnanguga nõustus Taani valitsuse finantsnõustaja Alfred Berg.
As regards the injections of capital in 2001, the Danish government clarifies that the amounts were determined both by the company’s financial condition and the negotiations the Danish government had with Arriva and other potential buyers.
aasta kapitalisüsti kohta selgitab Taani valitsus, et summad otsustati nii äriühingu finantsseisundi kui ka Taani valitsuse läbirääkimiste põhjal Arriva ja teiste potentsiaalsete ostjatega.
As the amount of capital injection required was established after negotiations with interested buyers — who had registered as part of an open, transparent and non-discriminatory sales procedure — the aid measures were in line with the market price for the company and therefore naturally limited to what was strictly necessary.
Kuna vajaliku kapitalisüsti summa määrati kindlaks pärast läbirääkimisi huvitatud ostjatega – kes olid end avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva müügiprotsessi osalisteks registreerinud –, olid abimeetmed kooskõlas äriühingu turuhinnaga ja piirdusid seega iseenesestmõistetavalt rangelt hädavajalikuga.
Contribution to the restructuring plan
Makse ümberkorraldamiskava heaks
In recital 119 of the decision to initiate the procedure, the Commission stated that the beneficiary itself must make a contribution to the restructuring plan.
Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 119 väitis komisjon, et abisaaja peab tegema ümberkorraldamiskava jaoks makse.
The Commission has stated that Arriva’s take-over of part of Combus’ debt constituted such a contribution.
Komisjon väitis, et selliseks makseks loetakse seda, et Arriva võttis üle osa Combusi võlgadest.
In this connection, the Commission asked for information on other contributions made by Combus and/or Arriva.
Sellega seoses palus komisjon teavet Combusi ja/või Arriva muude maksete kohta.
The Danish government considers that the savings and rationalisations foreseen in the restructuring plans constitute a contribution from the beneficiary pursuant to point 40 of the Restructuring guidelines.
Taani valitsus leiab, et ümberkorraldamiskavas ette nähtud kokkuhoid ja ratsionaliseerimine kujutab endast ümberkorraldamissuuniste punkti 40 kohaselt abisaaja makset.
Other contributions are, in the view of the Danish government, the sales price of DKK 100, the revenues from the sale of 50 % of Combus to Connex (DKK 113,9 million), and Arriva’s direct contribution to the restructuring costs of DKK 33,6 million.
Muud maksed on Taani valitsuse seisukohast 100 miljoni Taani krooni suurune müügihind, müügitulu 50 % Combusi müügist Connexile (113,9 miljonit Taani krooni) ja Arriva otsene makse ümberkorraldamiskuludesse (33,6 miljonit Taani krooni).
COMMENTS SUBMITTED BY DANSKE BUSVOGNMAEND
DANSKE BUSVOGNMÆNDI ESITATUD MÄRKUSED
RESPECT OF THE MARKET ECONOMY INVESTOR PRINCIPLE
TURUMAJANDUSLIKU INVESTEERIMISE PÕHIMÕTTE JÄRGIMINE
Danske Busvognmaend considers that the prospect of Combus achieving viability and profitability has not been demonstrated.
Danske Busvognmænd leiab, et Combusi elujõulisuse ja kasumlikkuse saavutamise väljavaateid ei ole tõendatud.
Rather to the contrary, Danske Busvognmaend, referring to paragraph 19 of the Combus judgment, finds it clear that a private investor would not have acted in the way the Danish government did when granting the aid.
Viidates Combusi kohtuotsuse punktile 19, leiab Danske Busvognmænd vastupidiselt, et ilmselgelt ei oleks erainvestor käitunud samamoodi nagu käitus Taani valitsus abi andes.
In addition to the factual circumstances provided for by the Commission, Danske Busvognmaend refers to three reports presented subsequently to the Combus judgment in Denmark [37].
Komisjoni esitatud asjaolude kõrval viitab Danske Busvognmænd kolmele aruandele, mis pärast Combusi kohtuotsust Taanis avaldati [37].
According to Danske Busvognmaend, these reports affirm that a private investor would not have acted as the Danish government did in a similar situation.
Danske Busvognmændi sõnul kinnitavad need kolm aruannet, et erainvestor ei oleks sarnases olukorras käitunud samamoodi kui Taani valitsus.
Danske Busvognmaend recalls that when, in May 1999, the Danish government granted Combus economic aid of DKK 300 million, it based its action on the principle of the investor in a market economy (see page 22, note 36, of the application).
Danske Busvognmænd tuletab meelde, et Taani valitsus tugines 1999. aasta maikuus Combusile 300 miljoni Taani krooni ulatuses majandusabi andes turumajandusliku investeerimise põhimõttele (vt hagiavaldus lk 22, märkus 36).
The Transport Minister at the time made the following statement:
Tollane transpordiminister oli teinud järgmise avalduse:
‘In summary, I consider that the injection of capital in Combus A/S by the Transport Minister does not constitute State aid and that this operation therefore does not have to be notified to the Commission, since the Minister had an assessment carried out which showed that the injection was necessary and sufficient, that the undertaking could be restructured to operate profitably, and that the additional capital invested could be expected to provide a return in the form of profit or interest and a repayment. I therefore consider this investment to be in line with the principle of the investor in a market economy’.
„Kokkuvõtteks leian ma, et transpordiministeeriumi kapitalisüstide puhul äriühingusse Combus A/S ei ole tegemist riigiabiga ning et seetõttu ei pea komisjonile sellest teatama, kuna ministeerium lasi koostada hinnangu, millest ilmnes, et kõnealused kapitalisüstid olid vajalikud ja piisavad selleks, et äriühingu saaks kasumliku tegutsemise eesmärgil ümber korraldada, ning et võis eeldada, et investeeritud lisakapital tasub end ära kasumi või intresside ning tagasimakse kujul. Seepärast on kõnealune investeering minu hinnangul kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega.”
Danske Busvognmaend states that the matter was then considered by the Danish Court of Auditors (see Annex A 22) and refers to the Court’s conclusions (Chapter V, pages 37 and 39 and, especially, pages 41 and 43) in which the Court explained in particular that:
Danske Busvognmænd tuletab meelde, et seejärel arutas kõnealust küsimust Taani riigikontroll (vt lisa A, 22), ning osutab järeldustele (V peatüki lk 37 ja 39 ning eelkõige lk 41 ja 43), milles Taani riigikontroll selgitas eeskätt järgmist:
‘The Court of Auditors’ investigation has shown that, when the file on the injection of capital into Combus was drawn up, the Transport Minister must have been aware of the undertaking’s poor management and the lack of a solid basis for taking any economic decisions, especially as regards monitoring the profitability of the bus transport contracts and the control of general cost trends.’
„Riigikontrolli uurimisest ilmnes, et äriühingule Combus antud kapitalisüstide toimiku ettevalmistamisel pidi transpordiministeerium olema kursis sellega, et kõnealune äriühing on halvasti juhitud ning et majandusotsuste vastuvõtmiseks puuduvad kindlad alused, eelkõige seoses kontrolliga bussiveolepingute kasumlikkuse ja üldkulude muutumise üle.”
Danske Busvognmaend considers that the uncertainty as to whether the investment would return a profit was such that it is impossible to apply the principle of the investor in a market economy.
Danske Busvognmænd leiab, et investeeringute tasuvuse suhtes valitses selline ebakindlus, et turumajandusliku investeerimise põhimõtet ei ole võimalik kohaldada.
It takes the view that the injection of DKK 300 million was made in May 1999 to prevent the undertaking from going bankrupt, which it was about to do (see point 38 of the reply and the citations therein).
Tema arvates tehti 300 miljoni Taani krooni suurune kapitalisüst 1999. aasta mais äriühingu peatse pankroti vältimiseks (vt repliigi punkt 38 ja selles sisalduvad tsitaadid).
Danske Busvognmaend takes the view that the subsequent course of events was not that officially stated by the Transport Minister.
Danske Busvognmænd leiab, et järgnevalt ei arenenud asjad nii, nagu transpordiminister seda ametlikult väidab.
From spring 2001 onwards, it was necessary to inject new capital and to cancel debt totalling DKK 240 million.
Alates 2001. aasta kevadest tuli süstida uut kapitali ja kustutada võlgu kokku 240 miljoni Taani krooni ulatuses.
Furthermore, private creditors had to find an arrangement for their loans which amounted to DKK 100 million.
Samuti pidid eraõiguslikud võlausaldajad leidma lahenduse seoses oma nõuetega 100 miljoni Taani krooni suuruses summas.
Danske Busvognmaend concludes that no investor in a market economy would have acted like the State had done since the capital could not be expected to be repaid.
Danske Busvognmænd järeldab, et ükski turumajanduslik investor ei oleks toiminud riigiga sarnasel viisil, kuna kapitalilt ei saanud oodata mingit tulu.
According to Danske Busvognmaend, a normal private investor would have tried to terminate the loss-making contracts and would have let other undertakings take them over, thus ensuring that Combus remained profitable.
Tavapärastes turutingimustes tegutsev erainvestor oleks Danske Busvognmændi arvates üritanud kahjumlikud lepingud lõpetada ning lasknud need sõlmida teistel äriühingutel, et tagada sel viisil Combuse kasumlikkus.
For Danske Busvognmaend, it is therefore clear that a private investor would have considered as carefully as possible whether it could transfer the existing contracts or declare the undertaking bankrupt.
Danske Busvognmændi jaoks on seega selge, et erainvestor oleks analüüsinud põhjalikumalt võimalust kehtivad lepingud loovutada või äriühing pankrotti lasta.
No such evaluation took place.
Sellist hindamist ei toimunud.
A whole series of other operators in the bus transport market would clearly have been interested in taking over the bus routes.
On selge, et paljud teised bussiveoturul tegutsevad ettevõtjad oleksid olnud huvitatud bussiliinide ülevõtmisest.
In the capital region especially, Combus was penalised because its bid was particularly low, and also because it would have to build the facilities which it did not have at its disposal (garages, etc.).
Eelkõige pealinna piirkonnas oli Combusil raskusi, kuna tema pakkumine oli eriti madal ning ta oli sunnitud ehitama rajatisi, mida tal ei olnud (garaažid jms).
It is conceivable that Arriva would have been interested in taking over contracts which Combus prevented it from obtaining since Arriva had the necessary installations at its disposal (garages, infrastructures, etc.), and could therefore run the transport operations at lower cost.
Arvatavasti oleks Arriva olnud huvitatud nende lepingute ülevõtmisest, mille saamist Combus takistanud oli, kuna Arrival olid vajalikud rajatised (garaažid, infrastruktuur jms) olemas ning seetõttu oleks ta saanud pakkuda veoteenust parema hinnaga.
Danske Busvognmaend considers that certain statements by the Court of Justice of the European Communities suggest that it may be consistent with the principle of the investor in a market economy to provide help for an undertaking when trying to sell it since having the undertaking file for bankruptcy would cost more.
Danske Busvognmænd leiab, et Euroopa Kohtu teatavad avaldused osutavad sellele, et turumajandusliku investeerimise põhimõttega võib olla kooskõlas äriühingule abi andmine selle müümise ajal, kuna asjaomase äriühingu pankrotti laskmine osutunuks kulukamaks.
However, for such a measure to be justifiable from the point of view of the investor in a market economy, there has to be documentation in the form of reliable economic figures to show that such a measure will provide better results for the public authorities than winding up or bankruptcy.
Selleks et kõnealuse meetme saaks turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt põhjendatuks lugeda, peavad olemas olema tõendid usaldusväärsete majandusandmete kujul, millest nähtuks, et asjaomane meede annab riigiasutuste jaoks likvideerimise või pankrotiga võrreldes parema tulemuse.
According to Danske Busvognmaend, the Danish authorities have not provided any documents showing that it would have cost the State more to wind up Combus or declare it to be bankrupt than to keep it alive and sell it the way it was sold.
Danske Busvognmændi hinnangul ei ole Taani ametiasutused esitanud ühtegi dokumenti, mis tõendaks, et Combusi tegevuses hoidmise ja müümise asemel oleks riigi jaoks olnud kulukam Combus likvideerida või see pankrotti lasta.
On the contrary, it considers that it would have been more beneficial for the State to wind up Combus or declare it bankrupt.
Danske Busvognmænd leiab vastupidi, et Combusi likvideerimine või selle pankrotti laskmine oleks olnud riigi jaoks kasulikum.
Transferring the contracts to other transport undertakings would have allowed the major losses and substantial debts which ensued to be avoided, and equipment and installations could have been sold to the other party at realistic prices.
Lepingute üleandmine teistele veoettevõtjatele oleks võimaldanud vältida järgnenud suuri tegevuskahjumeid ja suuri nõudeid ning teisele poolele oleks saanud materjali ja rajatised müüa realistlike hindade juures.
RESPECT OF THE 1999 RESTRUCTURING GUIDELINES
AASTA ÜMBERKORRALDAMISSUUNISTE JÄRGIMINE
Danske Busvognmaend considers that the conditions set out in the 1999 restructuring guidelines are not fulfilled.
Danske Busvognmænd leiab, et 1999. aasta ümberkorraldamissuunistes kehtestatud tingimused ei ole täidetud.
One time, last time
Ühekordne abi
Danske Busvognmaend considers the aid measures to constitute two separate aid measures.
Danske Busvognmænd leiab, et abimeetmed moodustavad kaks eraldi meedet.
According to them, neither the Danish government nor Arriva has demonstrated that the aid measures should form two tranches of the same aid.
Tema sõnul ei ole ei Taani valitsus ega Arriva tõendanud, et abimeetmed moodustavad ühe abimeetme kaks osa.
Rather, the present case clearly indicates that Combus was a poorly managed company to the well awareness of the Danish government and that the financial support in 1999 was granted to Combus without a proper evaluation and follow-up, hence the need to grant further financial support in 2001.
Pigem viitab käesolev juhtum selgelt asjaolule, et Combus oli halvasti juhitud äriühing, millest Taani valitsus täiesti teadlik oli, ning et 1999. aastal anti Combusile abi ilma korraliku hindamise ja järelkontrollita, millest oli tingitud ka vajadus rahalise lisatoetuse järele 2001. aastal.
Danske Busvognmaend considers that no restructuring plan has been provided by the Danish government prior to the first capital injection in 1999.
Danske Busvognmænd leiab, et Taani valitsus ei esitanud enne esimest kapitalisüsti 1999. aastal mingit ümberkorraldamiskava.
In their view, it is not possible to submit a restructuring plan in arrears [38].
Tema arvamuse kohaselt ei ole võimalik esitada ümberkorraldamiskava tagantjärele [38].
Danske Busvognmaend opposes in this respect the Commission’s position as outlined in recitals 36, 48 and 49 of the decision to initiate the procedure.
Danske Busvognmænd vaidleb siinkohal vastu komisjoni seisukohale, mida on lühidalt kirjeldatud menetluse algatamise otsuse põhjendustes 36, 48 ja 49.
Economic viability
Majanduslik elujõulisus
Danske Busvognmaend contests that Combus would ever have been profitable and, hence, economically viable as a public enterprise.
Danske Busvognmænd vaidlustab väite, mille kohaselt Combus oleks kunagi kasumlikuks ja seega avalik-õigusliku äriühinguna majanduslikult elujõuliseks muutunud.
It considers that the economic viability could only be achieved through the sale to Arriva.
Ta leiab, et majanduslik elujõulisus suudeti saavutada üksnes äriühingu müümisega Arrivale.