natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Examination of the set of environmental targets, associated indicators and limit and target reference points developed in light of the environmental objectives laid down in Article 1, in order to assess whether the achievement of the targets would lead the marine waters falling under the sovereignty or jurisdiction of Member States within a marine region to a status matching them.
Artiklis 1 sätestatud keskkonnaeesmärke silmas pidades välja töötatud keskkonnasihtide, nendega seotud näitajate ning siht- ja piirväärtuste kogumi läbivaatamine, et hinnata, kas sihtide saavutamisel muutuks merepiirkonnas liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluva mereakvatooriumi keskkonna seisund neile vastavaks.
Compatibility of targets with objectives to which the Community and its Member States have committed themselves under relevant international and regional agreements, making use of those that are most relevant for the marine region or subregion concerned with a view to achieving the environmental objectives laid down in Article 1.
Sihtide vastavus ühenduse ja selle liikmesriikide asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike kokkulepete alusel võetud eesmärkidele, kasutades neid, mis on asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna puhul artiklis 1 sätestatud keskkonnaeesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasemad.
When the set of targets and indicators has been assembled, they should be examined together relative to the environmental objectives laid down in Article 1 to assess whether the achievement of the targets would lead the marine environment to a status matching them.
Kui sihtide ja näitajate kogum on kokku pandud, tuleks need artiklis 1 sätestatud keskkonnaeesmärke silmas pidades ühiselt läbi vaadata, et hinnata, kas sihtide saavutamisel muutuks keskkonna seisund neile vastavaks.
(referred to in Articles 11(1) and 24)
(osutatud artikli 11 lõikes 1 ja artiklis 24)
Need to provide information for an assessment of the environmental status and for an estimate of the distance from, and progress towards, good environmental status in accordance with Annex III and with the criteria and methodological standards to be defined pursuant to Article 9(3).
Vajadus esitada teavet keskkonnaseisundi hindamiseks ning heast keskkonnaseisundist lahutava vahemaa ja selle suunas tehtud edusammude hindamiseks vastavalt III lisale ja artikli 9 lõike 3 kohaselt kindlaks määratavatele kriteeriumidele ja metoodikastandarditele.
Need to ensure the generation of information enabling the identification of suitable indicators for the environmental targets provided for in Article 10.
Vajadus tagada teabe genereerimine, mis võimaldab teha kindlaks artiklis 10 ette nähtud keskkonnaalaste sihtide sobivad näitajad.
Need to ensure the generation of information allowing the assessment of the impact of the measures referred to in Article 13.
Vajadus tagada teabe genereerimine, mis võimaldab hinnata artiklis 13 osutatud meetmete mõju.
Need to include activities to identify the cause of the change and hence the possible corrective measures that would need to be taken to restore the good environmental status, when deviations from the desired status range have been identified.
Vajadus kaasata meetmeid muutuste põhjuse ja seeläbi võimalike parandavate meetmete kindlakstegemiseks, mida oleks soovitud seisundivahemikust kõrvalekallete avastamise korral tarvis võtta hea keskkonnaseisundi taastamiseks.
Need to provide information on chemical contaminants in species for human consumption from commercial fishing areas.
Vajadus esitada teavet keemiliste saasteainete kohta inimtarbimiseks mõeldud liikides, mis pärinevad kutselise kalapüügi aladelt.
Need to include activities to confirm that the corrective measures deliver the desired changes and not any unwanted side effects.
Vajadus kaasata meetmeid, millega kinnitatakse, et parandusmeetmed toovad kaasa soovitud muutusi, mitte aga soovimatuid kõrvaltoimeid.
Need to aggregate the information on the basis of marine regions or subregions in accordance with Article 4.
Vajadus koondada teave merepiirkondade või allpiirkondade alusel vastavalt artiklile 4.
Need to ensure comparability of assessment approaches and methods within and between marine regions and/or subregions.
Vajadus tagada hindamisviiside ja -meetodite võrreldavus merepiirkondade ja/või allpiirkondade piires ja vahel.
Need to develop technical specifications and standardised methods for monitoring at Community level, so as to allow comparability of information.
Vajadus töötada välja tehnilised spetsifikaadid ja standardiseeritud meetodid järelevalve tegemiseks ühenduse tasandil, et teavet oleks võimalik võrrelda.
Need to ensure, as far as possible, compatibility with existing programmes developed at regional and international level with a view to fostering consistency between these programmes and avoiding duplication of effort, making use of those monitoring guidelines that are the most relevant for the marine region or subregion concerned.
Vajadus tagada niivõrd kui võimalik vastavus piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil välja töötatud olemasolevatele programmidele, et soodustada nende programmide omavahelist kooskõla ja vältida jõupingutuste dubleerimist, kasutades neid seirejuhiseid, mis on asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna puhul kõige asjakohasemad.
Need to include, as part of the initial assessment provided for in Article 8, an assessment of major changes in the environmental conditions as well as, where necessary, new and emerging issues.
Vajadus kaasata artiklis 8 ette nähtud esialgsesse hindamisse ühe osana keskkonnatingimustes aset leidnud suuremate muutuste ning vajaduse korral uute ja esilekerkivate küsimuste hindamine.
Need to address, as part of the initial assessment provided for in Article 8, the relevant elements listed in Annex III including their natural variability and to evaluate the trends towards the achievement of the environmental targets laid down pursuant to Article 10(1), using, as appropriate, the indicators established and their limit or target reference points.
Vajadus käsitleda artiklis 8 ette nähtud esialgse hindamise osana III lisas loetletud asjakohaseid elemente, sealhulgas nende looduslikku variatiivsust, ning hinnata suundumusi artikli 10 lõike 1 kohaselt sätestatud keskkonnasihtide saavutamise suunas, kasutades vajaduse korral kindlaksmääratud näitajaid ja nende siht- või piirväärtusi.
(referred to in Articles 13(1) and 24)
(osutatud artikli 13 lõikes 1 ja artiklis 24)
Input controls: management measures that influence the amount of a human activity that is permitted.
Sisendite kontrollimeetmed: majandamismeetmed, mis mõjutavad lubatud inimtegevuse määra.
Output controls: management measures that influence the degree of perturbation of an ecosystem component that is permitted.
Väljundite kontrollimeetmed: majandamismeetmed, mis mõjutavad ökosüsteemi komponendi lubatud häirituse astet.
Spatial and temporal distribution controls: management measures that influence where and when an activity is allowed to occur.
Ruumilise ja ajalise leviku kontroll: majandamismeetmed, mis mõjutavad seda, kus ja millal teatud tegevusel toimuda lastakse.
Management coordination measures: tools to ensure that management is coordinated.
Juhtimise koordineerimise meetmed: vahendid juhtimise koordineerimise tagamiseks.
Measures to improve the traceability, where feasible, of marine pollution.
Võimaluse korral merereostuse jälgitavust parandavad meetmed.
Economic incentives: management measures which make it in the economic interest of those using the marine ecosystems to act in ways which help to achieve the good environmental status objective.
Majanduslikud stiimulid: majandamismeetmed, tänu millele on mereökosüsteemi kasutajate huvides tegutseda viisil, mis aitab saavutada eesmärgiks seatud head keskkonnaseisundit.
Mitigation and remediation tools: management tools which guide human activities to restore damaged components of marine ecosystems.
Leevendus- ja heastamisvahendid: majandamisvahendid, mis suunavad inimtegevust mereökosüsteemide kahjustatud komponentide taastamisele.
Communication, stakeholder involvement and raising public awareness.
Teabevahetus, huvirühmade kaasamine ja üldsuse teadlikkuse suurendamine.
Directive 2008/57/EC of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/57/EÜ,
on the interoperability of the rail system within the Community
ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta
(Recast)
(uuestisõnastamine)
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Articles 71 and 156 thereof,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 71 ja 156,
Council Directive 96/48/EC of 23 July 1996 on the interoperability of the trans-European high-speed rail system and Directive 2001/16/EC of the European Parliament and of the Council of 19 March 2001 on the interoperability of the trans-European conventional rail system were substantially amended by Directive 2004/50/EC of the European Parliament and of the Council.
Nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta muudeti oluliselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/50/EÜ.
As new amendments are now being introduced, it is appropriate to recast the Directives for the sake of clarity and merge their provisions together into a single instrument with a view to simplification.
Kuna käesolevaga tehakse uusi muudatusi, tuleks nimetatud direktiivid selguse huvides uuesti sõnastada ning koondada nende sätted lihtsustamise huvides ühte õigusakti.
In order to enable citizens of the Union, economic operators and regional and local authorities to benefit to the full from the advantages deriving from the establishing of an area without internal frontiers, it is appropriate, in particular, to improve the interlinking and interoperability of the national rail networks as well as access thereto, implementing any measures that may prove necessary in the field of technical standardisation, as provided for in Article 155 of the Treaty.
Võimaldamaks liidu kodanikel, ettevõtjatel ning piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel täielikult kasu saada eelistest, mis tulenevad sisepiirideta ala loomisest, on eriti soovitav parandada siseriiklike raudteevõrgustike omavahelist ühendamist, koostalitlusvõimet ja juurdepääsu nendele võrgustikele, rakendades mis tahes meetmeid, mis võivad osutuda vajalikuks tehnilise standardimise valdkonnas, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 155.
By signing the Protocol adopted in Kyoto on 12 December 1997 the European Union has undertaken to reduce its greenhouse gas emissions.
detsembril 1997. aastal Kyotos vastu võetud protokolli allkirjastamisega kohustus Euroopa Liit vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid.
These objectives require an adjustment to the balance between the various modes of transport, and consequently an increase in the competitiveness of rail transport.
Need eesmärgid nõuavad eri transpordiliikide tasakaalu korrigeerimist, samuti raudteetranspordi konkurentsivõime parandamist.
The Community strategy for the integration of environmental and sustainable development concerns into its transport policy highlights the need to act to reduce the environmental impact of transport.
Ühenduse strateegia integreerida keskkonna ja jätkusuutliku arengu küsimused oma transpordipoliitikasse rõhutab vajadust tegutseda, et vähendada transpordi mõjusid keskkonnale.
The commercial operation of trains throughout the rail network requires in particular excellent compatibility between the characteristics of the infrastructure and those of the vehicles, as well as efficient interconnection of the information and communication systems of the different infrastructure managers and railway undertakings.
Rongide äritegevuslik käitamine raudteevõrgustikus nõuab eelkõige väga head infrastruktuuri ja sõidukite omaduste ühilduvust, samuti eri raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ning raudteeveo-ettevõtjate teabe- ja sidesüsteemide tõhusat vastastikust sidumist.
Performance levels, safety, quality of service and cost depend upon such compatibility and interconnection, as does, in particular, the interoperability of the rail system.
Kõnealusest ühilduvusest ja sidumisest sõltuvad toimivustase, ohutus, teeninduse kvaliteet, kulud ja eelkõige raudteesüsteemi koostalitlusvõime.
Member States are responsible for ensuring compliance with the safety, health and consumer protection rules applying to the railway networks in general during the design, construction, putting into service and operation of those railways.
Liikmesriigid vastutavad, et järgitaks ohutus-, sanitaar- ja tarbijakaitse eeskirju, mis kehtivad raudteevõrgustike kohta üldiselt nende raudteede projekteerimise, ehitamise, kasutuselevõtu ja kasutamise ajal.
There are major differences between the national regulations and between internal rules and technical specifications which the railways apply, since they incorporate techniques that are specific to the national industries and prescribe specific dimensions and devices and special characteristics.
Liikmesriikide õigusaktid, raudteede kohaldatavad sise-eeskirjad ja tehnilised kirjeldused sisaldavad olulisi erinevusi, sest need sisaldavad tehnilisi aspekte, mis on iseloomulikud liikmesriikide tööstussektorile, samuti näevad need ette spetsiifilisi mõõtmeid, seadmeid ja eriomadusi.
This situation prevents trains from being able to run without hindrance throughout the Community network.
Selline olukord takistab rongide vaba liikumist kogu ühenduse võrgustikus.
Over the years, this situation has created very close links between the national railway industries and the national railways, to the detriment of the genuine opening-up of markets.
Aastatega on selline olukord loonud tihedad sidemed riikide raudteetööstuste ja raudteede vahel, mis kahjustab turgude tõelist avatust.
In order to enhance their competitiveness at world level, these industries require an open, competitive European market.
Selleks, et parandada oma konkurentsivõimet ülemaailmsel tasemel, vajavad need tööstused avatud ja konkurentsivõimelist Euroopa turgu.
It is therefore appropriate to define basic essential requirements for the whole of the Community which will apply to its rail system.
Seepärast on asjakohane määratleda kogu ühenduses olulised põhinõuded, mida kohaldatakse tema raudteesüsteemi suhtes.
To achieve these objectives an initial measure was taken by the Council on 23 July 1996 with the adoption of Directive 96/48/EC.
Nimetatud eesmärkide saavutamiseks võttis nõukogu 23. juulil 1996. aastal esialgse meetmena vastu direktiivi 96/48/EÜ.
The European Parliament and the Council subsequently adopted Directive 2001/16/EC.
Seejärel võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu direktiivi 2001/16/EÜ.
The entry into force of Directives 2001/12/EC of the European Parliament and of the Council of 26 February 2001 amending Council Directive 91/440/EEC on the development of the Community's railways, 2001/13/EC of the European Parliament and of the Council of 26 February 2001 amending Council Directive 95/18/EC on the licensing of railway undertakings and 2001/14/EC of the European Parliament and of the Council of 26 February 2001 on the allocation of railway infrastructure capacity and the levying of charges for the use of railway infrastructure and safety certification has had an impact on the implementation of interoperability.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/12/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/13/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/14/EÜ (raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta) jõustumine on mõjutanud koostalitlusvõime rakendamist.
As in the case of other transport modes, the extension of access rights must be accompanied by the requisite harmonisation measures.
Nagu ka muude transpordiliikide korral, peavad juurdepääsuõiguste laiendamisega kaasnema vajalikud ühtlustamismeetmed.
It is therefore necessary to implement interoperability on the whole network by extending progressively the geographical scope of Directive 2001/16/EC.
Seepärast on vaja rakendada koostalitlusvõimet kogu võrgustikus, laiendades järk-järgult direktiivi 2001/16/EÜ geograafilist kohaldamisala.
It is also necessary to extend the legal basis of Directive 2001/16/EC to Article 71 of the Treaty, on which Directive 2001/12/EC is founded.
Samuti on vaja laiendada direktiivi 2001/16/EÜ õiguslikku alust asutamislepingu artikli 71 (millel põhineb direktiiv 2001/12/EÜ) lisamisega.
The development of technical specifications for interoperability (TSIs) has shown the need to clarify the relationship between the essential requirements and the TSIs on the one hand, and the European standards and other documents of a normative nature on the other.
Koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste (KTK) arendamine on näidanud vajadust selgitada seost ühelt poolt oluliste nõuete ja KTKde ning teiselt poolt Euroopa standardite ja muude normatiivdokumentide vahel.
In particular, a clear distinction should be drawn between the standards or parts of standards which must be made mandatory in order to achieve the objectives of this Directive, and the ‘harmonised’ standards that have been developed in the spirit of the new approach to technical harmonisation and standardisation.
Eelkõige tuleks käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks kohustuslikuks muudetavaid standardeid või standardite osi selgelt eristada „ühtlustatud” standarditest, mis on koostatud tehnilise ühtlustamise ja standardimise uue lähenemisviisi vaimus.
As a rule, European specifications are developed in the spirit of the new approach to technical harmonisation and standardisation.
Üldjuhul koostatakse Euroopa tehnilised kirjeldused tehnilise ühtlustamise ja standardimise uue lähenemisviisi vaimus.
They enable a presumption to be made of conformity with certain essential requirements of this Directive, particularly in the case of interoperability constituents and interfaces.
Need võimaldavad eeldada vastavust käesoleva direktiivi teatavatele olulistele nõuetele, eriti koostalitlusvõime komponentide ja liideste korral.
These European specifications, or the applicable parts thereof, are not mandatory and no explicit reference to these specifications may be made in the TSIs.
Kõnealused Euroopa tehnilised kirjeldused või nende kohaldatavad osad ei ole kohustuslikud ning nendele ei tohi KTKdes otseselt viidata.
References to these European specifications are published in the Official Journal of the European Union, and Member States publish the references to the national standards transposing the European standards.
Viited kõnealustele Euroopa tehnilistele kirjeldustele avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning liikmesriigid avaldavad viited siseriiklikele standarditele, millega võetakse üle Euroopa standardid.
TSIs may in certain cases make an explicit reference to European standards or specifications where this is strictly necessary in order to achieve the objectives of this Directive.
Teatavatel juhtudel, kui see on hädavajalik käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks, võib KTKdes viidata otseselt Euroopa standarditele või tehnilistele kirjeldustele.
Such explicit reference has consequences which must be made clear; in particular, these European standards or specifications become mandatory from the moment the TSI is applicable.
Sellise otsese viitamise tagajärgedest tuleb selgelt aru saada, eelkõige tähendab see, et kõnealused Euroopa standardid või tehnilised kirjeldused muutuvad KTK kohaldamise algusest kohustuslikuks.
A TSI sets all the conditions with which an interoperability constituent must conform, and the procedure to be followed in assessing conformity.
KTKs määratakse kõik tingimused, millele koostalitlusvõime komponent peab vastama, ning vastavuse hindamise menetlus.
In addition, it is necessary to specify that every constituent must undergo the procedure for assessing conformity and suitability for the use indicated in the TSIs, and have the corresponding certificate.
Lisaks sellele on vajalik täpsustada, et kõikide komponentide puhul tuleb teha KTKdes viidatud vastavus- ja kasutuskõlblikkuse hindamine, ning need peavad saama sellekohase sertifikaadi.
When developing new TSIs the aim should always be to ensure compatibility with the existing authorised system.
Uute KTKde väljatöötamisel peaks eesmärk alati olema vastavuse tagamine olemasoleva tunnustatud süsteemiga.
This will help to promote the competitiveness of rail transport and prevent unnecessary additional costs through the requirement of upgrading or renewal of existing authorised subsystems to ensure backward compatibility.
See aitab edendada raudteetranspordi konkurentsivõimet ja vältida tarbetuid lisakulusid, mis tulenevad olemasolevate tunnustatud allsüsteemide ajakohastamise või uuendamise nõudest tagasiühilduvuse tagamiseks.
In those exceptional cases where it will not be possible to ensure compatibility, TSIs may establish the framework necessary to decide whether the existing subsystem may need to be re-authorised, and the corresponding deadlines.
Nende erakorraliste juhtumite korral, kui ühilduvust ei ole võimalik tagada, võib KTKdes kehtestada raamistiku, mis on vajalik otsustamaks, kas olemasolevale allsüsteemile tuleb anda uus luba, ja vastavad tähtajad.
It is necessary for safety reasons to require Member States to assign an identification code to each vehicle placed in service.
Ohutuse tagamiseks on vaja nõuda liikmesriikidelt identifitseerimiskoodi määramist igale kasutusse võetud sõidukile.
The vehicle should then be entered in a national vehicle register.
Seejärel tuleks sõiduk registreerida riiklikus raudteeveeremi registris.
The registers must be open to consultation by all Member States and by certain Community economic players.
Kõnealused registrid peavad olema kasutamiseks avatud kõikidele liikmesriikidele ja teatavatele ühenduse ettevõtjatele.
The registers should be consistent as regards the data format.
Kõnealustes registrites tuleb kasutada ühtset andmete esitamise viisi.
They should therefore be covered by common operational and technical specifications.
Registrid peaksid seega olema reguleeritud ühiste käitamis- ja tehniliste kirjeldustega.
The procedure to be followed in the case of essential requirements applicable to a subsystem which have not yet been covered by detailed specifications in the corresponding TSI should be specified.
Tuleb määratleda menetlus oluliste nõuete kohaldamiseks allsüsteemile, kui need nõuded ei ole veel reguleeritud vastava KTK üksikasjalike kirjeldustega.
In such case, the bodies responsible for the conformity assessment and verification procedures should be the notified bodies referred to in Article 20 of Directives 96/48/EC and 2001/16/EC.
Kõnealusel juhul peaksid vastavuse hindamise ja tõendamise eest vastutavateks asutusteks olema direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artiklis 20 osutatud teavitatud asutused.
The distinction between a high-speed rail system and a conventional rail system does not warrant two separate directives.
Kiirraudteesüsteemi ja tavaraudteesüsteemi vaheline erinevus ei ole piisav, et põhjendada kahe eraldi direktiivi olemasolu.
The procedures for developing TSIs are the same for both systems, as are those for the certification of the interoperability constituents and the subsystems.
Nende süsteemide KTKde väljatöötamise menetlused on ühesugused, nagu ka koostalitlusvõime komponentide ja allsüsteemide sertifitseerimise menetlused.
The essential requirements are practically identical, as is the subdivision of the system into subsystems for which technical specifications have to be prepared.
Olulised nõuded on peaaegu ühesugused ning ühesugune on ka süsteemi jagunemine allsüsteemideks, mille kohta määratakse kindlaks tehnilised kirjeldused.