natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Opinion of the European Parliament of 19 June 2007 (OJ C 146 E, 12.6.2008, p. 76) and Council Decision of 25 September 2008.
Euroopa Parlamendi 19. juuni 2007. aasta arvamus (ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 76) ja nõukogu 25. septembri 2008. aasta otsus.
Repealed Directive with its amendment
Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega
Council Directive 89/104/EEC
Nõukogu direktiiv 89/104/EMÜ
(OJ L 40, 11.2.1989, p. 1)
(EÜT L 40, 11.2.1989, lk 1).
Council Decision 92/10/EEC
Nõukogu otsus 92/10/EMÜ
(OJ L 6, 11.1.1992, p. 35)
(EÜT L 6, 11.1.1992, lk 35).
Time limit for transposition into national law
Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad
89/104/EEC
89/104/EMÜ
Directive 89/104/EEC
Direktiiv 89/104/EMÜ
Article 3(1)(a) to (d)
Artikli 3 lõike 1 punktid a kuni d
Article 3(1)(e), introductory wording
Artikli 3 lõike 1 punkti e sissejuhatav lause
Article 3(1)(e), first indent
Artikli 3 lõike 1 punkti e esimene taane
Article 3(1)(e)(i)
Artikli 3 lõike 1 punkti e alapunkt i
Article 3(1)(e), second indent
Artikli 3 lõike 1 punkti e teine taane
Article 3(1)(e)(ii)
Artikli 3 lõike 1 punkti e alapunkt ii
Article 3(1)(e), third indent
Artikli 3 lõike 1 punkti e kolmas taane
Article 3(1)(e)(iii)
Artikli 3 lõike 1 punkti e alapunkt iii
Article 3(1)(f), (g) and (h)
Artikli 3 lõike 1 punktid f, g ja h
Article 3(2), (3) and (4)
Artikli 3 lõiked 2, 3 ja 4
Article 10(1), first subparagraph
Artikli 10 lõike 1 esimene lõik
Article 10(1), second subparagraph
Artikli 10 lõike 1 teine lõik
Article 12(1), first sentence
Artikli 12 lõike 1 esimene lauseosa
Article 12(1), first subparagraph
Artikli 12 lõike 1 esimene lõik
Article 12(1), second sentence
Artikli 12 lõike 1 teine lauseosa
Article 12(1), second subparagraph
Artikli 12 lõike 1 teine lõik
Article 12(1), third sentence
Artikli 12 lõike 1 kolmas lauseosa
Article 12(1), third subparagraph
Artikli 12 lõike 1 kolmas lõik
Article 16(1) and (2)
Artikli 16 lõiked 1 ja 2
Directive 2008/96/EC of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/96/EÜ,
on road infrastructure safety management
maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta
The trans-European road network defined in Decision No 1692/96/EC of the European Parliament and of the Council of 23 July 1996 on Community guidelines for the development of the trans-European transport network [3], is of paramount importance in supporting European integration and cohesion as well as ensuring a high level of well-being.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta) [3] määratletud üleeuroopalisel teedevõrgul on Euroopa integratsiooni ja ühtekuuluvuse toetamisel ning kõrge heaolutaseme tagamisel ülimalt tähtis roll.
In particular, a high level of safety should be guaranteed.
Eelkõige tuleks tagada ohutuse kõrge tase.
In its White Paper of 12 September 2001‘European transport policy for 2010: time to decide’ the Commission expressed the need to carry out safety impact assessments and road safety audits, in order to identify and manage high accident concentration sections within the Community.
Komisjon väljendas oma 12. septembri 2001. aasta valges raamatus „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustada” vajadust viia läbi ühenduses asuvate suure õnnetuste arvuga teelõikude kindlaksmääramiseks ja haldamiseks ohutusele avalduva mõju hindamine ja liiklusohutuse auditid.
It also set the target of halving the number of deaths on the roads within the European Union between 2001 and 2010.
Komisjon püstitas ka eesmärgi vähendada surmajuhtumite arvu Euroopa Liidu maanteedel aastail 2001–2010 poole võrra.
In its Communication of 2 June 2003‘European Road Safety Action Programme, Halving the number of road accident victims in the European Union by 2010: A shared responsibility’ the Commission identified road infrastructure as the third pillar of road safety policy, which should make an important contribution to the Community’s accident reduction target.
Oma 2. juuni 2003. aasta teatises „Euroopa liiklusohutuse tegevusprogramm – Euroopa Liidu liiklusõnnetusohvrite arvu vähendamine poole võrra aastaks 2010: ühine vastutus” nimetas komisjon maanteede infrastruktuuri liiklusohutuspoliitika kolmandaks sambaks, millel peaks olema tähtis roll õnnetuste vähendamist käsitleva ühenduse eesmärgi täitmisel.
In recent years, major advances have been made in vehicle design (safety measures and the development and application of new technologies) which have helped to reduce the number of people killed or injured in road accidents.
Viimastel aastatel on tehtud suuri edusamme sõidukite konstruktsiooni osas (ohutusmeetmed ning uute tehnoloogiate väljatöötamine ja rakendamine), mis on aidanud vähendada liiklusõnnetustes hukkunute ja vigastatute arvu.
If the target set for 2010 is to be achieved, action must be taken in other areas too.
aastaks seatud eesmärgi saavutamiseks tuleb meetmeid võtta ka teistes valdkondades.
Managing the safety of road infrastructure offers plenty of scope for improvement, which must be used to advantage.
Maanteede infrastruktuuri ohutust on võimalik mitmel viisil tõsta ja seda tuleb ära kasutada.
The setting up of appropriate procedures is an essential tool for improving the safety of road infrastructure within the trans-European road network.
Asjakohaste menetluste kehtestamine on üleeuroopalise teedevõrgu maanteede infrastruktuuri ohutuse parandamise oluline vahend.
Road safety impact assessments should demonstrate, on a strategic level, the implications on road safety of different planning alternatives of an infrastructure project and they should play an important role when routes are being selected.
Liiklusohutusele avalduva mõju hindamine peaks strateegilisel tasandil aitama kindlaks teha infrastruktuuriprojektide eri kavandamisalternatiivide mõju liiklusohutusele ja sellel peaks olema suur tähtsus marsruutide valikul.
The results of road safety impact assessments may be set out in a number of documents.
Liiklusohutusele avalduva mõju hindamiste tulemusi võib kajastada mitmetes dokumentides.
Moreover, road safety audits should identify, in a detailed way, unsafe features of a road infrastructure project.
Lisaks tuleks liiklusohutuse auditite abil üksikasjalikult kindlaks määrata maanteede infrastruktuuri projekti ohtlikud aspektid.
It therefore makes sense to develop procedures to be followed in those two fields with the aim of increasing safety of road infrastructures on the trans-European road network, whilst at the same time excluding road tunnels which are covered by Directive 2004/54/EC of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on minimum safety requirements for tunnels in the trans-European road network [4].
Seepärast on mõistlik kehtestada kõnealuses kahes valdkonnas järgitavad menetlused, et parandada üleeuroopalise teedevõrgu maanteede infrastruktuuri ohutust, kuid välja tuleks jätta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/54/EÜ (tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus) [4] hõlmatud tunnelid.
Several Member States already possess well functioning road infrastructure safety management systems.
Mitmes liikmesriigis on juba hästitoimiv maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise süsteem.
These countries should be permitted to continue using their existing methods, in so far as they are consistent with the aims of this Directive.
Nendel riikidel tuleks lubada jätkata olemasolevate meetodite kasutamist, kuivõrd need on kooskõlas käesoleva direktiivi eesmärkidega.
Research is vital to improving safety on the roads within the European Union.
Euroopa Liidu maanteede ohutuse parandamisel on oluliseks vahendiks teadusuuringud.
Developing and demonstrating components, measures and methods (including telematics) and disseminating research results play an important part in increasing the safety of road infrastructure.
Komponentide, meetmete ja meetodite (sealhulgas telemaatika) arendamine ja tutvustamine ning teadusuuringute tulemuste levitamine etendab olulist osa maanteede infrastruktuuri ohutuse parandamisel.
Safety performance of existing roads should be raised by targeting investments to the road sections with the highest accident concentration and/or the highest accident reduction potential.
Olemasolevate maanteede ohutuse suurendamiseks tuleks suunata investeeringud teelõikudele, kus esineb kõige rohkem õnnetusi ja/või kus võimalus nende arvu vähendada on kõige suurem.
To be able to adapt their behaviour and increase compliance with traffic rules, in particular speed limits, drivers should be made aware of road sections with a high accident concentration.
Selleks et sõidukijuhid saaksid kohandada oma käitumist ja paremini järgida liikluseeskirju, eriti kiirusepiiranguid, tuleks sõidukijuhte teavitada suure õnnetuste arvuga teelõikudest.
Network safety ranking has a high potential immediately after its implementation.
Teedevõrgu ohutustaseme määramisel on kohe pärast selle rakendamist suur potentsiaal.
Once road sections with a high accident concentration have been treated and remedial measures have been taken, safety inspections as a preventive measure should assume a more important role.
Kui suure õnnetuste arvuga teelõikudega on tegeldud ja võetud parandusmeetmeid, on ennetava meetmena kõige olulisem ohutuse kontrollimine.
Regular inspections are an essential tool for preventing possible dangers for all road users, including vulnerable users, and also in case of roadworks.
Korrapärane kontrollimine on oluline vahend, millega hoitakse ära võimalikud ohud kõikidele liiklejatele, ka haavatavamatele liiklejatele, ning samuti teetööde korral.
Training and certification of safety personnel by means of training curricula and tools for qualification validated by the Member States should ensure that practitioners get the necessary up-to-date knowledge.
Ohutuspersonali koolitus ja sertifitseerimine liikmesriikides heaks kiidetud õppekavade ja kvalifitseerimisvahendite alusel peaks võimaldama spetsialistidel omandada vajalikke ajakohaseid teadmisi.
With a view to improving safety on the roads within the European Union, arrangements should be made for more frequent and more consistent exchanges of best practices among the Member States.
Selleks, et parandada liiklusohutust Euroopa Liidu maanteedel, tuleks sisse seada sagedasem ja järjepidevam parimate tavade vahetamine liikmesriikide vahel.
In order to ensure a high level of road safety on the roads within the European Union Member States should apply guidelines on infrastructure safety management.
Kõrgetasemelise liiklusohutuse tagamiseks Euroopa Liidu maanteedel peaksid liikmesriigid kohaldama infrastruktuuri ohutuse korraldamise suuniseid.
The notification of those guidelines to the Commission and regular reporting on their implementation should pave the way for the systematic improvement of infrastructure safety at Community level and provide a basis for the evolution towards a more effective system over time.
Komisjoni teavitamine kõnealustest suunistest ja korrapärane aruandlus nende rakendamisest peaksid ühenduse tasandil sillutama teed süstemaatiliseks infrastruktuuri ohutuse parandamiseks ning looma aja jooksul aluse tõhusama süsteemi arenguks.
The reporting on their implementation should, furthermore, allow other Member States to identify the most effective solutions, while the systematic collection of data from before/after studies should allow selecting the most effective measure for future action.
Samuti peaks suuniste rakendamisest aruandmine võimaldama teistel liikmesriikidel leida kõige tõhusamaid lahendusi ning andmete süstemaatiline kogumine enne ja pärast uuringuid peaks võimaldama valida edaspidiseks tegevuseks kõige tõhusama meetme.
The provisions of this Directive which relate to investment in road safety should apply without prejudice to the Member States’ powers as regards investment in the upkeep of the road network.
Käesoleva direktiivi sätteid, mis käsitlevad investeeringuid liiklusohutusse, tuleks kohaldada ilma liikmesriikide teedevõrgu korrashoiuga seotud investeeringute alast pädevust piiramata.
Since the objective of this Directive namely the establishment of procedures to ensure a consistently high level of road safety throughout the trans-European road network cannot be sufficiently achieved by the Member States and can therefore, by reason of the effects of the action, be better achieved at Community level, the Community may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty.
Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt menetluste kehtestamine kogu üleeuroopalise teedevõrgu liiklusohutuse kõrge taseme tagamiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
In particular the Commission should be empowered to adopt the criteria necessary for the improvement of road safety management practices and the adaptation of the annexes to technical progress.
Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu vajalikud kriteeriumid liiklusohutuse korraldamise tavade täiustamiseks ning lisade kohandamiseks tehnika arenguga.
Since those measures are of general scope and are designed to amend non-essential elements of this Directive, inter alia, by supplementing it with new non-essential elements, they must be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny provided for in Article 5a of Decision 1999/468/EC.
Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
Sufficient roadside parking areas are very important not only for crime prevention but also for road safety.
Teeäärsete parklate piisav arv on väga oluline mitte üksnes kuritegude ennetamise, vaid ka liiklusohutuse seisukohalt.
Parking areas enable drivers to take rest breaks in good time and continue their journey with full concentration.
Parklad võimaldavad juhtidel puhkepause õigesti ajastada ja reisi täieliku keskendumisvõimega jätkata.
The provision of sufficient safe parking areas should therefore form an integral part of road infrastructure safety management.
Seetõttu peaks piisava arvu turvaliste parklate olemasolu olema maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise lahutamatu osa.
In accordance with point 34 of the Interinstitutional Agreement on better law-making [6], Member States are encouraged to draw up, for themselves and in the interest of the Community, their own tables, which will, as far as possible, illustrate the correlation between this Directive and their transposition measures, and to make them public,
Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe [6] punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks,
This Directive requires the establishment and implementation of procedures relating to road safety impact assessments, road safety audits, the management of road network safety and safety inspections by the Member States.
Käesolevas direktiivis nähakse ette selliste menetluste kehtestamine ja rakendamine, mis on seotud liiklusohutusele avalduva mõju hindamise, liiklusohutuse auditite läbiviimise, teedevõrgu liiklusohutuse korraldamise ja ohutuse kontrollimisega liikmesriikide poolt.
This Directive shall apply to roads which are part of the trans-European road network, whether they are at the design stage, under construction or in operation.
Käesolevat direktiivi kohaldatakse üleeuroopalisse teedevõrku kuuluvate projekteeritavate, ehitatavate või kasutusel olevate maanteede suhtes.
Member States may also apply the provisions of this Directive, as a set of good practices, to national road transport infrastructure, not included in the trans-European road network, that was constructed using Community funding in whole or in part.
Ühtlasi võivad liikmesriigid kohaldada käesoleva direktiivi sätteid parimate tavadena täielikult või osaliselt ühenduse vahendite eest ehitatud siseriikliku maanteetranspordi infrastruktuuri suhtes, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku.
This Directive shall not apply to road tunnels covered by Directive 2004/54/EC.
Käesolevat direktiivi ei kohaldata direktiiviga 2004/54/EÜ hõlmatud tunnelite suhtes.
‘trans-European road network’ means the road network identified in Section 2 of Annex I to Decision No 1692/96/EC;
„üleeuroopaline teedevõrk” – otsuse nr 1692/96/EÜ I lisa 2. jaos määratletud teedevõrk;
‘competent entity’ means any public or private organisation set up at national, regional or local level, involved in the implementation of this Directive by reason of its competences, including bodies designated as competent entities which existed before the entry into force of this Directive, in so far as they meet the requirements of this Directive;
„pädev asutus” – üks või mitu riigi, piirkonna või kohalikul tasandil moodustatud avaliku või erasektori organisatsiooni, kes osalevad oma pädevuse tõttu käesoleva direktiivi rakendamisel, kaasa arvatud pädevateks asutusteks määratud asutused, mis olid loodud juba enne käesoleva direktiivi jõustumist, juhul kui nad vastavad käesoleva direktiivi nõuetele;
‘road safety impact assessment’ means a strategic comparative analysis of the impact of a new road or a substantial modification to the existing network on the safety performance of the road network;
„liiklusohutusele avalduva mõju hindamine” – strateegiline võrdlev analüüs selle kohta, kuidas uus maantee või olemasoleva võrgu olulised muudatused avaldavad mõju teedevõrgu ohutusele;
‘road safety audit’ means an independent detailed systematic and technical safety check relating to the design characteristics of a road infrastructure project and covering all stages from planning to early operation;
„liiklusohutuse audit” – maanteede infrastruktuuri projekti projekteerimisandmete sõltumatu üksikasjalik süstemaatiline ja tehniline kontrollimine ohutusaspektist eri etappidel, alates planeerimisest kuni selle kasutuselevõtmise varase etapini;
‘ranking of high accident concentration sections’ means a method to identify, analyse and rank sections of the road network which have been in operation for more than three years and upon which a large number of fatal accidents in proportion to the traffic flow have occurred;
„suure õnnetuste arvuga teelõikude ohutustaseme määramine” – selliste teedevõrgu osade kindlaksmääramine, analüüsimine ja ohutustaseme määramine, kus proportsionaalselt liiklusvooga on toimunud palju surmaga lõppenud õnnetusi ning mis on olnud kasutusel rohkem kui kolm aastat;
‘network safety ranking’ means a method for identifying, analysing and classifying parts of the existing road network according to their potential for safety development and accident cost savings;
„teedevõrgu ohutustaseme määramine” – meetod olemasoleva teedevõrgu osade kindlaksmääramiseks, analüüsimiseks ja liigitamiseks vastavalt nende ohutuse parandamise ning õnnetustega kaasnevate kulude vähendamise potentsiaalile;
‘safety inspection’ means an ordinary periodical verification of the characteristics and defects that require maintenance work for reasons of safety;
„ohutuse kontrollimine” – tavapärane korrapärane maantee selliste omaduste ja puuduste kindlakstegemine, mis nõuavad ohutuse tagamiseks hooldustööde tegemist;
‘guidelines’ means measures adopted by Member States, which lay down the steps to be followed and the elements to be considered in applying the safety procedures set out in this Directive;
„suunised” – liikmesriikide vastu võetud meetmed, millega nähakse ette juhised ja üksikasjad käesolevas direktiivis sätestatud ohutusmenetluste rakendamiseks;
‘infrastructure project’ means a project for the construction of new road infrastructure or a substantial modification to the existing network which affects the traffic flow.
„infrastruktuuriprojekt” – uue maanteede infrastruktuuri ehitamise või olemasoleva teedevõrgu olulise muutmise projekt, millel on mõju liiklusvoole.
Road safety impact assessment for infrastructure projects
Liiklusohutusele avalduva mõju hindamine infrastruktuuriprojektide puhul
Member States shall ensure that a road safety impact assessment is carried out for all infrastructure projects.
Liikmesriigid tagavad, et liiklusohutusele avalduva mõju hindamine viiakse läbi kõigi infrastruktuuriprojektide puhul.
The road safety impact assessment shall be carried out at the initial planning stage before the infrastructure project is approved.
Liiklusohutusele avalduva mõju hindamine viiakse läbi esialgsel planeerimisetapil enne infrastruktuuriprojekti heakskiitmist.
In that connection, Member States shall endeavour to meet the criteria set out in Annex I.
Sellega seoses püüavad liikmesriigid täita I lisas sätestatud kriteeriume.
The road safety impact assessment shall indicate the road safety considerations which contribute to the choice of the proposed solution.
Liiklusohutusele avalduva mõju hindamisel osutatakse liiklusohutusega seotud kaalutlustele, mis aitavad kaasa pakutud lahenduse valikule.
It shall further provide all relevant information necessary for a cost-benefit analysis of the different options assessed.
Selles esitatakse ka kogu asjakohane teave, mis on vajalik hindamisel olevate eri võimaluste tulude ja kulude analüüsiks.
Road safety audits for infrastructure projects
Infrastruktuuriprojektide liiklusohutuse auditid
Member States shall ensure that road safety audits are carried out for all infrastructure projects.
Liikmesriigid tagavad, et liiklusohutuse auditid viiakse läbi kõigi infrastruktuuriprojektide puhul.
When carrying out road safety audits the Member States shall endeavour to meet the criteria set out in Annex II.
Liiklusohutuse auditite läbiviimisel püüavad liikmesriigid täita II lisas sätestatud kriteeriume.
Member States shall ensure that an auditor is appointed to carry out an audit of the design characteristics of an infrastructure project.
Liikmesriigid tagavad audiitori määramise infrastruktuuriprojekti projekteerimisandmete auditeerimiseks.
The auditor shall be appointed in accordance with the provisions of Article 9(4) and shall have the necessary competence and training provided for in Article 9.
Audiitor määratakse vastavalt artikli 9 lõike 4 sätetele ning tal on artiklis 9 ettenähtud vajalik pädevus ja koolitus.
Where audits are undertaken by teams, at least one member of the team shall hold a certificate of competence as referred to in Article 9(3).
Kui auditeerimist teostab audiitorite rühm, on vähemalt ühel rühma liikmel artikli 9 lõikes 3 osutatud pädevust tõendav tunnistus.
Road safety audits shall form an integral part of the design process of the infrastructure project at the stage of draft design, detailed design, pre-opening and early operation.
Liiklusohutuse audit on infrastruktuuriprojekti kavandamise lahutamatu osa esialgse projekteerimise ja üksikasjaliku projekteerimise etapil, samuti avamiseelsel ja kasutuselevõtmise varasel etapil.
Member States shall ensure that the auditor sets out safety critical design elements in an audit report for each stage of the infrastructure project.
Liikmesriigid tagavad, et audiitor esitab auditeerimisaruandes infrastruktuuriprojekti iga etapi kohta ohutuse seisukohalt kriitilised projekti osad.
Where unsafe features are identified in the course of the audit but the design is not rectified before the end of the appropriate stage as referred to in Annex II, the reasons shall be stated by the competent entity in an Annex to that report.
Kui auditi käigus tuvastatakse ohutuspuudujäägid, kuid projekti ei parandata asjakohase etapi lõpuks vastavalt II lisale, esitab pädev asutus põhjused auditeerimisaruande lisas.
Member States shall ensure that the report referred to in paragraph 4 shall result in relevant recommendations from a safety point of view.
Liikmesriigid tagavad, et lõikes 4 osutatud aruande põhjal tehakse ohutuse seisukohalt asjakohaseid soovitusi.