natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The basic Regulation does not require Community producers or other interested parties to provide data for the period considered on a monthly basis.
Algmääruses ei nõuta ühenduse tootjatelt ega teistelt huvitatud isikutelt vaatlusperioodi kohta andmeid kuu kaupa.
It is considered that this would be unduly burdensome for all interested parties and it is common practice to request data on a yearly basis for the investigation of dumping and injury.
Ollakse seisukohal, et see tooks kõikidele huvitatud isikutele kaasa põhjendamatu koormuse ning dumpingu ja kahju uurimise puhul on üldiseks tavaks küsida andmeid aasta kohta.
In addition, the party did not provide any evidence demonstrating that a monthly analysis was necessary in the current case to assess injury.
Pealegi ei esitanud kõnealune isik mingeid tõendeid, mis oleksid kinnitanud, et konkreetse kahju hindamise puhul oleks vaja analüüsi kuude lõikes.
In fact, the tables provided in recitals 81, 85, 96 and 97 of the provisional Regulation reflect adequately the Community consumption, prices on the Community market, profit and thus the cost development of the Community industry during the period considered.
Ajutise määruse põhjendustes 81, 85, 96 ja 97 esitatud tabelites on piisavalt teavet ühenduse tarbimise, ühenduse turul kehtivate hindade ja kasumi kohta ning seega ka ühenduse tootmisharu kulude arengu kohta vaatlusperioodil.
One interested party claimed that imports from Russia should not be cumulated with those from the PRC for the purpose of the injury assessment since these imports allegedly did not operate under similar conditions of competition on the Community market.
Üks huvitatud isik väitis, et kahju hindamisel ei tohiks Venemaalt pärit importi kumuleerida Hiinast pärit impordiga, sest väidetavalt ei kehtinud nende riikide impordi puhul ühenduse turul samad konkurentsitingimused.
In particular, it claimed that (i) the majority of Chinese exporting producers operate under non-market economy conditions, (ii) the Russian companies sell through related companies whereas the Chinese exporting producers sell directly to independent customers, (iii) the dumping and undercutting margins for Chinese companies are significantly higher than those of the Russian companies and that (iv) Chinese exporting producers have been increasingly penetrating the EU market in the first six months of 2006 being 50 % higher than Russian exporting producers.
Eelkõige väitis kõnealune isik, et i) suurem osa Hiina eksportivatest tootjatest tegutseb mitteturumajanduslikes oludes; ii) Venemaa äriühingud müüvad seotud äriühingute kaudu, kuid Hiina eksportivad tootjad müüvad otse sõltumatutele tarbijatele; iii) Hiina äriühingutele seatud dumpingu ja hinna allalöömise marginaalid on Venemaa äriühingutega võrreldes märgatavalt kõrgemad ja iv) Hiina eksportivad tootjad tungivad üha aktiivsemalt ELi turule: 2006. aasta esimese kuue kuu jooksul oli nende turulejõudmine 50 % kõrgem kui Venemaa äriühingute puhul.
Regarding the first claim, the fact that the majority of Chinese exporting producers operate under non-market economy conditions is not one of the reasons for decumulation foreseen in Article 3(4) of the basic Regulation.
Vastuseks esimesele väitele võib öelda, et see asjaolu, et suurem osa Hiina eksportivatest tootjatest tegutseb mitteturumajanduslikes oludes, ei kuulu nende põhjuste hulka, mille alusel algmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt võiks rakendada dekumulatsiooni.
The fact whether or not the product concerned is produced under market economy conditions in the domestic market is therefore not relevant for deciding on the cumulation of imports.
Asjaolu, kas vaatlusalune toode on omamaisel turul toodetud turumajanduse tingimustes või mitte, ei ole impordi kumulatsiooni seisukohast oluline.
As to the second claim concerning the alleged difference in sales channels, it is noted that, even though the Russian exporting producers were using related traders, the like products imported both from the PRC and Russia are sold to the same type of end-customers in the Community, namely to users and distributors.
Vastuseks teisele väitele, mille kohaselt on müügikanalites erinevusi, tuleb märkida, et isegi juhul, kui Venemaa eksportivad tootjad kasutasid seotud äriühinguid, müüakse nii Hiinast kui ka Venemaalt imporditud samasuguseid tooteid ühenduses samadele lõpptarbijatele, st kasutajatele ja turustajatele.
As to third claim regarding the dumping and undercutting margins, it is noted that for both countries dumping margins have been established above de minimis levels as required by Article 3(4)(a) of the basic Regulation and that for both countries undercutting was found to exist.
Kolmanda väite puhul, mis puudutab dumpingu ja hinna allalöömise marginaale, tuleb märkida, et mõlema riigi puhul on dumpingumarginaalid kehtestatud miinimumtasemest kõrgemana, nii nagu on nõutud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a, samuti tuleb märkida, et hinna allalöömist täheldati mõlema riigi puhul.
Regarding the last claim on import volumes, it is noted that the volumes imported from Russia (and the PRC) were not negligible as required by Article 3(4)(a) of the basic Regulation as they reached a market share of 18 % and 21 %, respectively, during the IP.
Viimase väite kohta, mis on seotud impordimahtudega, võib öelda, et Venemaalt (ja Hiinast) pärit impordi maht ei olnud tähtsusetu, nii nagu on sätestatud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a, kuna uurimisperioodi jooksul moodustas see vastavalt 18 % ja 21 %.
For all these reasons, a decumulation of imports from Russia is not warranted and the claim is rejected.
Kõiki eespool nimetatud asjaolusid arvesse võttes ei ole Venemaalt pärit impordi dekumuleerimine põhjendatud ja väide lükatakse tagasi.
Another interested party claimed that the Commission did not analyse the conditions of competition between the products imported from the countries concerned and submitted that the effects of the dumped Egyptian imports on the situation of the Community industry should, therefore, be assessed separately.
Teine huvitatud isik väitis, et komisjon ei analüüsinud asjaomastest riikidest imporditud toodete konkurentsitingimusi ning nõudis, et Egiptusest pärit dumpinguhinnaga impordi mõju tuleks seetõttu hinnata eraldi.
As suggested in recitals 83 and 89 of the provisional Regulation, the conditions of competition between the imported products regarding the likeness of the product and the similarity of the exporters’ behaviour (i.e. the significance of the import volume level, the development and level of the price of imports and their undercutting of prices of the Community industry and the similarity of sales channels) were analysed.
Ajutise määruse põhjendustes 83 ja 89 on kirjas, et imporditud toodete konkurentsitingimusi analüüsiti toote sarnasuse ja eksportijate käitumise sarnasuse seisukohast (st impordimahtude olulisus, imporditud koguste hinnatase ja selle areng, hindade allalöömine ühenduse tootmisharus ja müügikanalite sarnasus).
It was thereby found that the conditions justifying the cumulative assessment of imports from the countries concerned were met.
Analüüsi kaudu selgus, et tingimused asjaomastest riikidest pärit impordi suhtes kumulatiivse hindamise rakendamiseks on täidetud.
On this basis, this claim had to be rejected and recital 84 of the provisional Regulation is confirmed.
Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 84.
One Egyptian exporting producer also claimed that its limited export volume during the IP had not caused injury to the Community industry and that thus its situation should be assessed separately.
Üks Egiptuse eksportiv tootja esitas samuti väite, et tema poolt uurimisperioodil imporditud piiratud kogus ei põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ja seepärast tuleks tema olukorda hinnata teistest eraldi.
In this regard, it is noted that pursuant to Article 3(4) of the basic Regulation the effect of dumped imports on the situation of the Community industry shall be cumulatively assessed if, amongst others, the volume of imports from each country subject to the investigation is not negligible.
Selle kohta tuleb märkida, et algmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt hinnatakse dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule kumulatiivselt, kui – muu hulgas – igast uuritavast riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu.
Since imports from Egypt were found to have reached a market share of 3,7 % during the IP, they were not negligible within the meaning of Article 5(7) of the basic Regulation.
Kuna Egiptusest pärit impordi turuosa ulatus uurimisperioodil 3,7 %-ni, ei saa seda pidada tähtsusetuks algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses.
In the absence of any other comments in this regard, recitals 82 to 89 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Arvestades, et mingeid muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 82–89.
One interested party claimed that the undercutting margins found in the provisional Regulation should be reduced by 3 % to 5 % in order to reflect ‘locally sourced’ FeSi, since the steel producer in the Community would allegedly pay a premium for locally (EU)-sourced material reflecting reliability, quality and timing of supply.
Üks huvitatud isik väitis, et ajutises määruses esitatud hinna allalöömise marginaale tuleks vähendada 3–5 % võrra, et see kajastaks „kohalikku päritolu” FeSi-d, kuna ühenduse terasetootja maksis väidetavalt kohalikku (ELi) päritolu materjali eest kõrgemat hinda usaldusväärsuse, kvaliteedi ja tarnetähtaegadest kinnipidamise põhjendusega.
Recitals 38 and 87 to 89 of the provisional Regulation explain the basis for the comparison of the prices charged by the Community industry with those charged by the exporters concerned.
Ajutise määruse põhjendustes 38 ja 87–89 on selgitatud ühenduse tootmisharu kehtestatud hindade ja asjaomaste eksportijate hindade võrdluse aluseid.
The comparison took account of the various qualities of the product concerned as defined in recital 13 of the provisional Regulation.
Võrdlemisel võeti arvesse vaatlusaluse toote mitmeid omadusi, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 13.
Moreover, as regards reliability and timing of supply, the investigation did not reveal that the payment of any such premium was taking place or that this potential competitive advantage was included in the price charged by the Community industry to steel producers.
Mis puutub usaldusväärsusse ja tarnetähtaegadest kinnipidamisse, siis ei leitud uurimise käigus ei lisatasu maksmist ega ka kõnealuse potentsiaalse konkurentsieelise loomist terasetootjatelt ühenduse tootmisharule makstava hinna kaudu.
Finally, the interested party did not provide any evidence to substantiate its claim which therefore had to be rejected.
Pealegi ei esitanud kõnealune huvitatud isik mingeid tõendeid oma väite kinnituseks ja seetõttu tuli see tagasi lükata.
Certain interested parties questioned the methodology used in recital 93 of the provisional Regulation to calculate the production capacity of the Community industry.
Teatavad huvitatud isikud seadsid kahtluse alla ajutise määruse põhjenduses 93 kasutatud metoodika, mille alusel arvutati ühenduse tootmisharu tootmisvõimsust.
In particular, they suggested applying a capacity figure taking into account closures for maintenance and electricity cuts, instead of the ‘theoretical nominal capacity’ as used in the provisional Regulation.
Eelkõige soovitasid nad tootmisvõimsuse arvutamisel arvesse võtta hooldustöödega seotud seisakuid ja elektrikatkestusi ning mitte kasutada ajutise määruse kohast „teoreetilist nominaalmahtu”.
The investigation has shown that any closures of the Community industry machinery for maintenance or electricity cuts were of a temporary nature and that these did not occur on a regular basis within the period considered.
Uurimise käigus selgus, et kõik masinate hoolduse tõttu toimunud seisakud ja elektrikatkestused ühenduse tootmisharus olid juhuslikku laadi ega esinenud vaatlusperioodil regulaarselt.
It is worth noting that, even if adjustments were to be made to production capacity, as suggested by these interested parties, the trends concerning the production capacity and of the capacity utilisation would remain unchanged.
Tuleks märkida, et isegi juhul, kui tootmisvõimsuse näitajaid korrigeerida, nagu kõnealused huvitatud isikud soovitasid, jäävad tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendusastet kajastavad suundumused samaks.
The conclusions reached on the existence of material injury suffered by the Community industry would also remain the same.
Samaks jääb ka järeldus selle kohta, et ühenduse tootmisharule on tekitatud olulist kahju.
Consequently, the claim to apply a different definition of production capacity has to be rejected.
Sellest tulenevalt tuleb tagasi lükata nõue rakendada tootmisvõimsuse arvutamiseks teist meetodit.
Based on the above facts and considerations, the conclusion that the Community industry suffered material injury, in recitals 107 to 110 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Eespool esitatud asjaolusid arvestades kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 107–110 esitatud järeldust, et ühenduse tootmisharule on tekitatud olulist kahju.
Certain interested parties claimed that the assessment of the causal link between the injury suffered by the Community industry and the dumped imports should not be made on an aggregate basis but on a company-by-company basis, in view of alleged divergent causation factors between the different Community producers.
Teatavad huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ja dumpinguhinnaga impordi põhjusliku seose hindamine ei peaks toimuma mitte koondalusel, vaid äriühingute kaupa, arvestades asjaolu, et erinevad ühenduse tootjad on väidetavalt esitanud erinevaid põhjuslikke tegureid.
As already noted in recital 64 above concerning injury, there is no legal ground in Article 3(5), 3(6) and 3(7) of the basic Regulation suggesting that causation should be assessed on the basis of individual Community producers included in the definition of the Community industry.
Nagu juba märgitud eespool kahju käsitlevas põhjenduses 64, ei ole algmääruse artikli 3 lõigete 5–7 kohaselt õiguslikku alust, mis lubaks põhjuslikku seost hinnata ühenduse tootmisharusse kuuluvate üksikute ühenduse tootjate kaupa.
The latter is defined in Article 4 of the basic Regulation as Community producers as a whole of the like products or those whose collective output represents a major proportion of the total Community production.
Ühenduse tootmisharu mõiste on määratletud algmääruse artiklis 4 ja selle kohaselt on tegemist kõikide ühenduse tootjatega, kes toodavad samasuguseid tooteid, või selliste ühenduse tootjatega, kelle toodang ühtekokku moodustab olulise osa ühenduse kogutoodangust.
It is recalled that the dumped imports volume from the countries concerned and market share increased significantly during the period considered.
Meenutatakse, et asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa kasvasid vaatlusperioodil märkimisväärselt.
There was also a clear coincidence in time between the surge of dumped imports and the deterioration of the economic situation of the Community industry.
Samuti langesid selgesti ajaliselt kokku dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine ja ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemine.
That industry was not able to increase its sales prices to the necessary level to cover its full costs, as its prices were undercut during the IP by dumped imports.
Ühenduse tootmisharu ei saanud tõsta oma müügihindu kõigi kulude katmiseks vajalikule tasemele, sest dumpinguhinnaga import lõi ühenduse tootmisharu müügihinnad uurimisperioodil alla.
On that basis, the findings and the conclusions reached in recitals 112 to 114 of the provisional Regulation are confirmed.
Eelöeldut silmas pidades kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 112–114 esitatud järeldused.
Price setting of ferro-silicon
Ferrosiliitsiumi hinnakujundus
Certain interested parties claimed that FeSi is a commodity traded on the global market and that market prices for FeSi were set by fluctuating demand of the steel industry and were not cost-based.
Teatavad huvitatud isikud väitsid, et FeSi puhul on tegemist maailmaturu kaubaga ja selle turuhinnad kujunevad terasetööstuse kõikuva nõudluse alusel ega ole kulupõhised.
In market economies and in normal market conditions, the prices are generally set by the levels of the demand and the offer for a certain product in the market.
Turumajanduse ja tavapäraste turutingimuste puhul moodustub hind enamasti teatava turul oleva toote nõudmise ja pakkumise alusel.
However, there might be other factors such as the presence of low-priced dumped imports, which are playing a major role in the level of the prices.
Siiski on võimalikud ka muud tegurid, näiteks madala hinnatasemega dumpinguhinnaga import, mis etendab hinnataseme kujunemises olulist rolli.
In the current case, the investigation showed that indeed the price setting mechanisms for FeSi were influenced by the presence of significant quantities of dumped imports.
Käesoleval juhul näitas uurimine, et FeSi hinnakujundusmehhanisme mõjutas olulise mahuga dumpinguhinnaga import.
While it is certainly true that global demand for FeSi, in particular from the steel industry, influenced the price setting in certain parts of the period considered, the information available has shown that there were periods in which FeSi contractual prices decreased despite the growing demand.
Kindlasti võib nõustuda, et maailmaturu – eelkõige terasetööstuse – nõudlus FeSi järele mõjutas hinnakujundust vaatlusperioodi teatavates ajavahemikes, kuid olemasolevate andmete põhjal on näha, et oli ka ajavahemikke, kus FeSi lepingulised hinnad langesid vaatamata kasvavale nõudlusele.
The same interested parties provided information showing the development of EU crude and stainless steel production and EU FeSi spot prices from 2002 onwards.
Samad huvitatud isikud esitasid andmed ELi toorterase ja roostevaba terase toodangu ja FeSi hetkehindade arengu kohta alates 2002. aastast.
From this data the interested parties drew the conclusion that FeSi prices could only have been driven by demand (primarily from steel producers).
Nende andmete põhjal tegid kõnealused huvitatud isikud järelduse, et FeSi hinnad saavad põhineda üksnes nõudlusel (eelkõige terasetootjate nõudlusel).
However, the analysis of this information confirmed the conclusion reached in recital 88, namely that even on the Community level, FeSi prices were in certain periods decreasing despite an increasing demand from the steel industry.
Selle teabe analüüsimisel leidis kinnitust põhjenduses 88 esitatud järeldus, st asjaolu, et isegi ühenduse tasandil FeSi hinnad teatavatel ajavahemikel langesid, kuigi terasetööstusest tulenev nõudlus kasvas.
Therefore, the claim that the low level of FeSi prices was determined by demand and not by the dumped imports has to be rejected.
Seetõttu tuleb tagasi lükata väide, et FeSi madal hinnatase oli tingitud nõudlusest, mitte dumpinguhinnaga impordist.
One interested party claimed that the injury suffered by the Community industry had to be attributed solely to the alleged lack of competitiveness of the Community producers and not to the dumped imports.
Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju on tingitud üksnes ühenduse tootjate konkurentsivõime väidetavast puudumisest, mitte dumpinguhinnaga impordist.
In particular, this interested party cited a working document [3] where raw materials and energy were cited as the most important competitiveness factors for the EU metals industry.
Eelkõige tsiteeris see huvitatud isik töödokumenti, [3] kus toorainet ja energiat nimetati ELi metallitööstuse kõige tähtsamateks konkurentsivõime teguriteks.
The analysis of the aforementioned working document showed, however, that no conclusion is drawn in the text which refers to any lack of competitiveness of the European ferro-alloys industry.
Nimetatud töödokumendi analüüs näitas aga, et tekstis ei ole esitatud ühtki järeldust, mis viitaks Euroopa ferrosulamitööstuse konkurentsivõime puudumisele.
On the contrary, this working document indicates that the ferro-alloy producers ‘are facing growing imports from third countries e.g. the PRC, Russia, Ukraine, Brazil and Kazakhstan.
Vastupidi, kõnealuses töödokumendis osutatakse, et ferrosulamitööstuse tootjad „seisavad silmitsi üha kasvava impordiga sellistest kolmandatest riikidest nagu Hiina, Venemaa, Ukraina, Brasiilia ja Kasahstan.
The same interested party further argued that most of the Community producers were already unprofitable before any injurious dumping took place in the Community market.
Sama huvitatud isik esitas veel väite, et enamik ühenduse tootjaid ei tootnud kasumit juba enne kahjustava dumpingu esinemist ühenduse turul.
Therefore, it would not be the dumped imports but vulnerable costs structures that have caused the weak economic situation of the Community industry.
Seepärast ei olevat ühenduse tootmisharu kehv majanduslik olukord tingitud mitte dumpinguhinnaga impordist, vaid tundlikest kulustruktuuridest.
As it is clearly demonstrated in recital 97 of the provisional Regulation, the Community industry was profitable in 2003 with a pre-tax profit margin of 2,3 %, which increased to 2,7 % in 2004.
Nagu selgesti näha ajutise määruse põhjendusest 97, tootis ühenduse tootmisharu 2003. aastal kasumit maksueelse kasumimarginaaliga 2,3 % ja 2005. aastal tõusis see 2,7 %-ni.
In 2005, however, a significant downwards trend in profitability took place and losses reached – 9,2 % of turnover.
aastal aga toimus kasumlikkuses märgatav langus ja kahjum ulatus – 9,2 %-ni käibest.
The highest losses of – 12,9 % were incurred during the IP.
Kõige suurem kahjum, – 12,9 %, esines uurimisperioodil.
In this context, it is recalled that part of 2005 is covered by the IP.
Sellega seoses on asjakohane meenutada, et osa 2005. aastast kuulub uurimisperioodi alla.
Consequently, the argument that the Community industry was already unprofitable before any injurious dumping took place has to be rejected.
Sellest tulenevalt tuleb tagasi lükata väide, et ühenduse tootmisharu ei tootnud kasumit juba enne kahjustava dumpingu esinemist ühenduse turul.
With regard to imports form other third countries, in the absence of any new comments, the conclusion reached in recital 121 of the provisional Regulation that these imports have not materially contributed to the injury suffered by the Community industry is confirmed.
Arvestades, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi kohta ei esitatud uusi märkusi, võib kinnitada ajutise määruse põhjenduses 121 esitatud järeldust, et kõnealune import ei ole ühenduse tootmisharule tekitatud kahju oluliselt suurendanud.
Effects of further factors
Muude tegurite mõjud
Various interested parties reiterated the claims put forward before the imposition of the provisional measures, that the material injury suffered by the Community industry was allegedly caused by factors other than the dumped imports.
Mitu huvitatud isikut kordas juba enne ajutiste meetmete kehtestamist esitatud väiteid, et ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustasid väidetavalt muud tegurid, mitte dumpinguhinnaga import.
These claims were already duly addressed in the provisional Regulation.
Neid väiteid käsitleti juba piisaval määral ajutises määruses.
More specifically, the claims referring to alleged self-inflicted material injury were addressed in recitals 134 to 136 of the provisional Regulation and the claims concerning the downturn in steel demand were addressed in recital 124 of the provisional Regulation.
Täpsemalt: väiteid endale tekitatud olulise kahju kohta käsitleti ajutise määruse põhjendustes 134–136 ja väiteid terase nõudluse languse kohta põhjenduses 124.
Even though no new elements were provided to support these claims, the main findings and conclusions set out in the provisional Regulation are further clarified below.
Kuigi nimetatud väidete toetuseks ei esitatud uusi andmeid, selgitatakse allpool veel kord ajutises määruses esitatud peamisi uuringutulemusi ja järeldusi.