natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the Italian authorities, the scheme was of a purely fiscal nature and should be assessed from this viewpoint, so as to allow it to be analysed in an overarching framework covering all the Member States of the European Union, thereby avoiding a situation whereby examining an individual national case outside such a framework could jeopardise the principle of equal treatment of Member States.
Itaalia ametiasutused väitsid, et tegemist on puhtalt maksualase kavaga ja et seda tulebki sellest seisukohast hinnata, et seda oleks võimalik analüüsida kõiki Euroopa Liidu liikmesriike hõlmavas üldraamistikus, vältides nii olukorda, kui üksiku riigisisese juhtumi uurimine väljaspool seda raamistikku võiks seada ohtu liikmesriikide võrdse kohtlemise põhimõtte.
In this connection, the Italian authorities referred to the political agreement reached by the Council and the Commission at the Ecofin Council on 19 March 2003, under which derogations from a general tax system or differences within it that were justified by the nature or general characteristics of the tax system did not constitute State aid.
Itaalia ametiasutused viitasid sellega seoses poliitilisele kokkuleppele, mille nõukogu ja komisjon saavutasid 19. märtsil 2003 majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus ja mille kohaselt üldisest maksusüsteemist tehtavad erandid või selles esinevad erinevused, mida õigustab maksusüsteemi olemus või selle üldised omadused, ei kujuta endast riigiabi.
To conclude, the Italian authorities added that, according to the estimates and data available to them, the planned scheme ‘[would] not be detrimental to the proper functioning of the internal market and [would] not result in distortions of competition’ (reference to Recital 24 to Directive 2003/96/EC).
Lõpetuseks lisasid Itaalia ametiasutused, et neile kättesaadavate prognooside ja andmete kohaselt ei kahjustaks kavandatud kava „siseturu nõuetekohast toimimist ega too(ks) kaasa konkurentsi moonutamist” (viide direktiivi 2003/96/EÜ põhjendusele 24).
V. COMMENTS SUBMITTED BY THIRD PARTIES FOLLOWING INITIAL OPENING OF THE PROCEDURE UNDER ARTICLE 88(2) OF THE TREATY
V. KOLMANDATE ISIKUTE POOLT PÄRAST ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 88 LÕIKE 2 KOHASE MENETLUSE ESMAST ALGATAMIST ESITATUD MÄRKUSED
By letter dated 19 April 2004, registered as received on 21 April 2004, the Commission received comments from an interested third party following opening of the procedure under Article 88(2) of the Treaty.
19. aprilli 2004. aasta kirjaga, mis registreeriti 21. aprillil 2004, esitas üks huvitatud kolmas isik komisjonile oma märkused asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse algatamise kohta.
In that letter, the interested party described the fragility of the market in which it operated and the problems connected with the increase in the price of fuels that can be used to heat glasshouses.
Kõnealuses kirjas kirjeldas huvitatud isik seda, kui haavatav on turg, kus ta tegutseb, ja ka kasvuhoonete kütmiseks sobivate kütuste hinnatõusuga seotud probleeme.
In the interested third party’s view, if the Commission were to rule against the exemption in question, many undertakings in the sector would be forced to close or to reduce the amount of fuel consumed to heat their glasshouses, with a resulting reduction in the quality of their products.
Huvitatud kolmanda isiku arvates oleksid paljud selle sektori ettevõtjad sunnitud tegevuse lõpetama või vähendama oma kasvuhoonete kütmiseks kasutatava kütuse kogust, mis tooks kaasa nende toodete kvaliteedi halvenemise, kui komisjon teeks otsuse kõnealuse maksuvabastuse kahjuks.
Furthermore, according to the interested third party, the prices of the heating fuels used in Belgium and the Netherlands (methane and fuel oil) were 20 % to 40 % lower than the price of agricultural diesel in Italy and that, therefore, applying the exemption in question would in no way distort competition.
Peale selle väitis huvitatud kolmas isik, et Belgias ja Madalmaades kasutatavate katlakütuste (metaan ja kütteõli) hinnad olid 20–40 % madalamad kui Itaalia põllumajandusliku diislikütuse hind ja et seepärast ei moonutaks kõnealuse maksuvabastuse kohaldamine mingil moel konkurentsi.
Lastly, again in this party’s view, the number of farms in its sector using methane gas to heat glasshouses was constantly increasing.
Lõpuks märkis kõnealune isik, et tema sektoris kasvas pidevalt nende põllumajandusettevõtjate arv, kes kasutavad kasvuhoonete kütmiseks metaani.
SECOND OPENING OF THE PROCEDURE UNDER ARTICLE 88(2) OF THE TREATY (CASE C 5/05)
ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 88 LÕIKE 2 KOHASE MENETLUSE TEISTKORDNE ALGATAMINE (RIIGIABI C 5/05)
The Commission initiated a second procedure under Article 88(2) of the Treaty after obtaining information demonstrating that the excise duty exemption enjoyed by glasshouse growers was actually significantly higher than that analysed when the procedure was first opened.
Komisjon algatas asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel teise menetluse, kui ta oli saanud teavet, mis tõendas, et katmikaiandusega tegelevate ettevõtjate suhtes kohaldatud aktsiisivabastus oli tegelikult märkimisväärselt suurem kui menetluse esmasel algatamisel analüüsitud maksuvabastus.
The doubts expressed when the procedure was first opened, the causes of which included the fact that the Italian authorities had not replied to the information injunction sent to them, were corroborated by those authorities’ reaction to the initial opening of the procedure.
Menetluse esmasel algatamisel avaldatud kahtlusi, mille üheks põhjuseks oli see, et Itaalia ametiasutused ei olnud vastanud neile saadetud teabe esitamise korraldusele, kinnitas nende ametiasutuste reaktsioon menetluse esmasele algatamisele.
Essentially, the doubts expressed by the Commission when the procedure was opened for the second time were based on the following considerations:
Kahtlused, mida komisjon teistkordsel menetluse algatamisel avaldas, põhinesid eelkõige järgmistel kaalutlustel:
although the Italian authorities asserted that there were no elements of State aid, they failed to indicate which rule of competition would, in their opinion, support the compatibility with the common market of the total excise duty exemption;
kuigi Itaalia ametiasutused kinnitasid, et riigiabi elemendid puudusid, ei märkinud nad, milline konkurentsieeskiri toetab nende arvates täieliku aktsiisivabastuse kokkusobivust ühisturuga;
the fact that the exemptions were granted contrary to Directives 92/81/EEC and 2003/96/EC could not be ruled out.
ei saa välistada, et maksuvabastused anti vastuolus direktiividega 92/81/EMÜ ja 2003/96/EÜ.
REACTION OF THE ITALIAN AUTHORITIES TO THE SECOND OPENING OF THE PROCEDURE UNDER ARTICLE 88(2) OF THE TREATY
ITAALIA AMETIASUTUSTE VASTUS ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 88 LÕIKE 2 KOHASE MENETLUSE TEISTKORDSELE ALGATAMISELE
By letter dated 21 February 2005, the Italian authorities asserted that the matters of substance covered by the second procedure were identical to those dealt with when the procedure was first opened and that the comments that had already been made in relation to the first procedure remained valid.
21. veebruari 2005. aasta kirjas kinnitasid Itaalia ametiasutused, et teise menetluse sisulised küsimused on samad kui esmases menetluses, ja et juba esimese menetlusega seoses tehtud märkused on endiselt jõus.
They also supplemented their reply by stating the following:
Nad märkisid oma vastuses täiendavalt ka järgmist:
the fact that the measure did not jeopardise the proper functioning of the internal market and did not distort competition was an objective fact and thus rendered irrelevant the savings that the producers had been able to make thanks to the measure.
asjaolu, et meede ei ohusta siseturu nõuetekohast toimimist ega moonuta konkurentsi, on objektiivne fakt ja seetõttu ei oma tähtsust kokkuhoid, mida tootjad on tänu meetmele saavutanud.
REPLY FROM THE ITALIAN AUTHORITIES TO THE INFORMATION INJUNCTION OF 5 DECEMBER 2008
ITAALIA AMETIASUTUSTE VASTUS 5. DETSEMBRI 2008. AASTA TEABE ESITAMISE KORRALDUSELE
In their letter dated 5 February 2009, the Italian authorities firstly returned to the argument concerning the compatibility of the aid with the provisions of Directive 92/81/EEC which, in their view, did not provide sufficient clarification on the question of the compatibility of excise duty exemptions or reductions with competition rules.
5. veebruari 2009. aasta kirjas tulid Itaalia ametiasutused kõigepealt tagasi väite juurde abi kokkusobivuse kohta direktiiviga 92/81/EMÜ, mis ei toonud nende arvates piisavalt selgust aktsiisivabastuste või -vähenduste konkurentsieeskirjadega kokkusobivuse küsimusse.
In order to illustrate their position, they referred to Article 8 of the Directive, according to which ‘without prejudice to other Community provisions, Member States may apply total or partial exemptions or reductions in the rate of duty to mineral oils used under fiscal control […] exclusively in agricultural and in horticultural works, and in forestry […]’.
Oma seisukoha selgitamiseks viitasid nad direktiivi artiklile 8, mille kohaselt „ilma et see piiraks muude ühenduse sätete kohaldamist, võivad liikmesriigid anda täieliku või osalise aktsiisivabastuse või vähendada aktsiisi määra maksukontrolli alla kuuluvate mineraalõlide puhul […] üksnes põllumajanduses, aianduses ja metsanduses […]”.
Accordingly, the Italian authorities concluded that, taking account of Article 8 of Directive 92/81/EEC, the Member States could legitimately apply excise duty reductions or exemptions in the horticulture sector.
Sellest tulenevalt järeldasid Itaalia ametiasutused, et võttes arvesse direktiivi 92/81/EMÜ artiklit 8 võivad liikmesriigid aianduses aktsiisivähendusi või -vabastusi õigustatult kohaldada.
The Italian authorities then stressed that implementing Directive 92/81/EEC and thus Directive 2003/96/EC resulted in de facto distortion of competition within the internal market, since the reductions and exemptions provided for benefited those Member States that had greater financial resources and could thus apply excise duty reductions in a uniform manner throughout the entire agricultural sector.
Seejärel rõhutasid Itaalia ametiasutused, et direktiivi 92/81/EMÜ ja seega ka direktiivi 2003/96/EÜ rakendamise tulemuseks oli konkurentsi de facto moonutamine siseturul, sest kehtestatud vähendustest ja vabastustest oli kasu neil liikmesriikidel, kellel oli rohkem rahalisi vahendeid ja kes võisid seetõttu kohaldada aktsiisivähendust ühetaoliselt kogu põllumajandussektoris.
As it had limited resources, Italy had decided to take action only in favour of glasshouse growers, insofar as the excise duty reduction and exemption measures were adopted in the context of a crisis caused by price increases for heating products.
Kuna Itaalia vahendid olid piiratud, oli ta otsustanud võtta meetmeid üksnes katmikaiandusega tegelevate ettevõtjate suhtes, sest aktsiisivähenduse ja -vabastuse meetmed võeti seoses kütuste hinnatõusu tõttu tekkinud kriisiga.
In this connection, the Italian authorities stated that it was not the Commission’s place to intervene in relation to a Member State’s choice of priorities.
Itaalia ametiasutused leidsid sellega seoses, et komisjon ei peaks sekkuma liikmesriikide prioriteetide seadmisse.
the tax in question must have an appreciable positive impact in terms of environmental protection;
kõnealune maks peab keskkonnakaitsele märgatavat positiivset mõju avaldama;
the derogations for the firms concerned must have been decided on when the tax was adopted or must have become necessary as a result of a significant change in economic conditions that placed the firms in a particularly difficult competitive situation.
asjaomastele ettevõtjatele antavate erandite kohta tehakse otsus siis, kui maks kehtestatakse või kui need on osutunud vajalikuks majandustingimustes toimunud oluliste muutuste tõttu, mis seavad ettevõtjad eriti raskesse konkurentsiolukorda.
In the latter instance, the amount of the tax reduction may not exceed the increase in costs resulting from the change in economic conditions.
Sel juhul ei või vähenduste summa ületada majandustingimustes toimunud muudatuste tõttu tekkinud kulude kasvu.
Once there is no longer any increase in costs, the reduction must no longer apply.
Kui lisakulud enam ei suurene, vähendusi ei kohaldata.
According to the Italian authorities, the excise duties on fuels used in agriculture, in particular gas for heating, can be considered environmental taxes and have a positive impact on the environment in that they encourage producers to reduce fuel consumption.
Itaalia ametiasutuste väitel saab põllumajanduses kasutatavate kütuste, eelkõige kütmiseks kasutatava gaasi aktsiisi käsitada keskkonnamaksuna, millel on keskkonnale positiivne mõju, sest see julgustab tootjaid vähendama oma kütusetarbimist.
As regards in particular point 51.2(b) of the guidelines, on the basis of which derogations for firms must have been decided on when the tax was adopted, the Italian authorities referred to Commission Decision C(2005) 4436 of 7 December 2005.
Seoses eelkõige suuniste punkti 51.2 alapunktiga b, mille kohaselt tehakse otsus ettevõtjatele antavate erandite kohta siis, kui maks kehtestatakse, viitasid Itaalia ametiasutused komisjoni 7. detsembri 2005. aasta otsusele K(2005) 4436.
The authorities indicated that, in the period under consideration, the price of diesel for heating varied as follows: + 37 % in 1999-2000, + 26 % in 1999-2001 and + 26 % in 1999-2002.
Ametiasutused märkisid, et vaatlusalusel perioodil oli kütmiseks kasutatava diislikütuse hinnatõus aastatel 1999–2000 37 %, aastatel 1999–2001 26 % ja aastatel 1999–2002 26 %.
Meanwhile the price structure was as follows (annual average in EUR per litre):
Hinnastruktuur oli samal ajal järgmine (aasta keskmine eurodes liitri kohta):
EUR per litre
(eurot liitri kohta)
Price net of tax
Hind ilma maksudeta
Consumer price
Tarbijahind
The Italian authorities pointed out, on the other hand, that applying point 51 of the guidelines in any event required undertakings to pay part of the tax.
Teisalt märkisid Itaalia ametiasutused, et suuniste punkti 51 kohaldamine nõudis igal juhul ettevõtjatelt maksu osalist tasumist.
In their view, the measure adopted by Italy could be compatible if beneficiaries paid the minimum amount set at Community level (which, according to the authorities, was EUR 13 per 1000 kg in the 2000-2003 period and EUR 21 per 1000 kg thereafter).
Nende arvates võis Itaalia võetud meede olla ühisturuga kokkusobiv, kui abisaajad maksid ühenduse tasandil kindlaksmääratud miinimumsumma (mis ametiasutuste sõnul oli aastatel 2000–2003 3 eurot 1000 kg kohta ja pärast seda 21 eurot 1000 kg kohta).
Lastly, as regards the total amount of aid granted, the Italian authorities indicated that the figures in the various Finance Laws were estimates based on forecasts of consumption of heating fuels and should be viewed as revenue not collected rather than as resources allocated.
Lõpuks märkisid Itaalia ametiasutused seoses eraldatud abi kogusummaga, et eri finantsseadustes esitatud arvud olid hinnangulised ja põhinesid katlakütuste tarbimise prognoosidel ja neid tuleks vaadelda pigem saamata jäänud tulu kui eraldatud vahenditena.
In their opinion, it was difficult at that stage to quantify the advantage obtained by each producer, since responsibility for administering the tax system lay with the regions, the provinces or even the municipalities.
Nende arvates oli iga tootja saadavat soodustust sel ajal keeruline kindlaks määrata, sest maksusüsteemi haldamise eest vastutasid maakonnad, provintsid või isegi vallad.
The figures would be sent as soon as they were available.
Andmed oleks saadetud kohe, niipea kui need oleksid olnud kättesaadavad.
LETTER SENT ON 18 MAY 2009
MAIL 2009 SAADETUD KIRI
In this letter, the Italian authorities asserted, firstly, that the excise duties were existing taxes and that, as such, they could be covered by the derogations applicable to them by virtue of the provisions of the guidelines on State aid for environmental protection, for the reasons set out in recital 42 above.
Selles kirjas kinnitasid Itaalia ametiasutused esiteks, et aktsiis oli käsitatav olemasoleva maksuna ja et seetõttu võis põhjenduses 42 nimetatud põhjustel selle suhtes kohaldada keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevatel suunistel põhinevaid erandeid.
This argument was followed by an updated version of the table given in recital 42 above (the tax column is split between excise duties and VAT).
Sellele väitele oli juurde lisatud põhjenduses 42 esitatud tabeli ajakohastatud versioon (maksude tulp on jaotatud kaheks: aktsiisi tulbaks ja käibemaksu tulbaks).
According the new table, the price structure in the period considered was as follows (this time the data are expressed in EUR per 1000 litres):
Uue tabeli kohaselt oli hindade struktuur vaatlusalusel perioodil järgmine (seekord on andmed väljendatud eurodes 1000 liitri kohta):
EUR per 1000 litres
(eurot 1000 liitri kohta)
Excise duties
Aktsiis
The Italian authorities underlined that, between 1999 and 2004, consumer prices of diesel for heating had constantly been on the rise, except for a slight decrease between 2000 and 2001.
Itaalia ametiasutused rõhutasid, et ajavahemikul 1999–2004 olid kütmiseks kasutatava diislikütuse tarbijahinnad pidevalt tõusnud, välja arvatud väike langus aastatel 2000–2001.
The arguments already illustrated in recitals 42 and 43 above were then repeated.
Seejärel korrati juba põhjendustes 42 ja 43 nimetatud väiteid.
As regards the justification for the measure in the light of the Italian tax system, the Italian authorities clarified that, in Italy, the quantities of exempted fuel were apportioned on the basis of surface area, crop quality and amount of agricultural equipment actually used.
Seoses meetme põhjendatusega Itaalia maksusüsteemi seisukohast selgitasid Itaalia ametiasutused, et Itaalias määrati maksust vabastatud kütuse kogused kindlaks pindala, saagi kvaliteedi ja tegelikult kasutatud põllumajandusseadmete põhjal.
Accordingly, it could be stated that the exemption was calculated on the basis of the type of activity carried out and, for glasshouse growing, proportionately since this type of growing was clearly dependent on diesel and marked by completely different conditions of production from open-field crops.
Järelikult võib öelda, et maksuvabastuse suurus arvutati tegevuse liigi järgi ja katmikaianduse puhul proportsionaalselt, sest sellist tüüpi aiandus sõltus selgelt diislikütusest ja selle puhul olid tootmistingimused avamaal kasvatatud kultuuride omast täiesti erinevad.
Moreover, the exemption did not favour any single product because it applied to all products grown in glasshouses and because glasshouse growing could be considered a widespread practice throughout the agricultural sector.
Lisaks sellele ei soodustanud erand ühtki toodet, sest seda kohaldati kõigi kasvuhoonetes kasvatatud saaduste suhtes ja kuna katmikaiandust võib pidada kogu põllumajandussektoris laialt levinuks.
With regard to the applicability of Article 87(1) of the Treaty in more general terms, the Italian authorities took the view that the conditions referred to in that paragraph had not been met, in that the exemptions were neither selective nor such as to distort competition.
Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 üldisema kohaldatavusega seoses olid Itaalia ametiasutused seisukohal, et kõnealuses lõikes nimetatud tingimused ei olnud täidetud, sest erandid ei olnud valikulised ega moonutanud konkurentsi.
With regard to selectivity, they referred to the judgment of the Court of First Instance in Case T-233/04 [9].
Valikulisusega seoses viitasid nad Esimese Astme Kohtu otsusele kohtuasjas T-233/04 [9].
In the opinion of the Italian authorities, the exemption applied to diesel used in covered environments for growing agricultural products in no way distinguished between undertakings in the same legal and factual situation or between products, since all undertakings, regardless of the goods produced, could avail themselves of the exemption when supplying themselves with diesel for glasshouse growing.
Itaalia ametiasutuste arvates ei tehtud katmikaladel põllumajandussaaduste kasvatamiseks kasutatava diislikütuse suhtes kohaldatud maksuvabastuse rakendamisel mingil viisil vahet samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevatel ettevõtjatel või toodetel, sest maksuvabastust said kasutada kõik ettevõtjad, kes end katmikaianduse jaoks diislikütusega varustasid, olenemata toodetud kaubast.
With regard to the likelihood of the measure distorting competition, the Italian authorities referred to Commission Decision C(2008) 1105, recital 43 of which states that the total and partial exemptions allowed by Article 8(2) of Directive 92/81/EEC pursue the same objectives as the measure provided for in Directive 2003/96/EC and are of rather small scale and that, therefore, it can be said, by analogy, that they should not unduly distort competition.
Seoses võimalusega, et meede moonutab konkurentsi, viitasid Itaalia ametiasutused komisjoni otsuse K(2008) 1105 põhjendusele 43, milles on sätestatud, et direktiivi 92/81/EMÜ artikli 8 lõikega 2 lubatud täielikel ja osalistel maksuvabastustel on samad eesmärgid kui direktiiviga 2003/96/EÜ ette nähtud meetmel ja et need on üsna väikese ulatusega ning et seetõttu võib analoogia alusel öelda, et need ei tohiks konkurentsi põhjendamatult moonutada.
The Italian authorities also added that, in recital 32 of that Decision, the Commission had considered that measures of this type applied to fuel used in primary agricultural production would not unduly distort competition in the light of the small size of farms in the European Union (more than 60 % of farms have less than 5 hectares of utilised agricultural area).
Itaalia ametiasutused lisasid ka, et kõnealuse otsuse põhjenduses 32 oli komisjon leidnud, et seda liiki meetmed, mida kohaldatakse põllumajanduslikus esmatootmises kasutatava kütuse suhtes, ei moonuta põhjendamatult konkurentsi, kui võtta arvesse Euroopa Liidu põllumajandusettevõtete väiksust (üle 60 % põllumajandusettevõtetel on alla viie hektari põllumajanduslikke kõlvikuid).
Using this consideration as a starting point, the stressed that, applying the same size criterion, it would be difficult for the exemptions in question to distort competition, since around 80 % of farms in Italy have less than 5 hectares of utilised agricultural area.
Sellest seisukohast lähtudes rõhutasid nad, et sama kriteeriumi järgi oleks kõnealuste maksuvabastuste abil keeruline konkurentsi moonutada, sest umbes 80 % Itaalia põllumajandusettevõtetel on alla viie hektari põllumajanduslikke kõlvikuid.
The Italian authorities also argued that the quantity of diesel needed to heat 1 m3 of glasshouse was around only 2 litres.
Itaalia ametiasutused väitsid ka, et kasvuhoone ühe kuupmeetri kütmiseks on vaja üksnes ligikaudu kaks liitrit diislikütust.
Moreover, on the basis of a study carried out by Enama (Ente nazionale per la meccanizzazione agricola – National Agricultural Mechanisation Body) on diesel consumption in 14 of Italy’s 20 regions, the diesel used in glasshouses (167436001 litres) accounted for only 11,77 % of agricultural diesel consumption in 2002 and 10,67 % in 2003.
Peale selle näitas Enama (Ente nazionale per la meccanizzazione agricola – riiklik põllumajandusliku tootmise mehhaniseerimise asutus) tehtud uuring, mis käsitles diislikütuse tarbimist 14 Itaalia maakonnas (20st), et kasvuhoonete kütmiseks kasutatud diislikütus moodustas 2002. aastal üksnes 11,77 % ja 2003. aastal 10,67 % põllumajandusliku diislikütuse tarbimisest.