natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the comments submitted in the course of the procedure, third parties analysed the existence or otherwise of an advantage in the light of the conditions under which the PPAs were signed in the mid-1990s.
Menetluse käigus esitatud märkuste põhjal analüüsisid kolmandad isikud eelise olemasolu, võttes arvesse tingimusi, milles 1990. aastate keskel sõlmiti elektrienergia ostulepingud.
In essence, they concluded that in that period, and in the context of the privatisation of the generating companies, an average market operator would have granted similar guarantees to the generators as those enshrined in the PPAs in order to attract investors and thereby ensure security of supply in Hungary.
Nad järeldasid põhiliselt seda, et sellel perioodil, võttes arvesse elektrit tootvate äriühingute erastamist, oleks keskmine ettevõtja andnud elektritootjatele samasugused tagatised nagu on sätestatud elektrienergia ostulepingutes, et meelitada ligi investoreid ja tagada Ungaris varustuskindlus.
The Commission analysed the merits of this approach and came to the conclusion that it was inappropriate for two reasons.
Komisjon analüüsis selle lähenemisviisi häid külgi ning jõudis järeldusele, et see ei olnud asjakohane kahel põhjusel.
First, it does not take into consideration the actual beneficiaries of the measure under assessment.
Esiteks ei võetud arvesse hinnatava meetme tegelikke kasusaajaid.
Second, the period considered under the approach is not relevant in assessing the existence of an advantage.
Teiseks ei olnud selle lähenemisviisi alusel käsitletud periood asjakohane eelise olemasolu hindamiseks.
The beneficiaries of the potential advantage
Võimalikust eelisest kasusaajad
The Dunament power plant argues that it received no advantage through its PPA as it paid the market value for the privatisation of its power plants, and the purchase price took into account its rights and obligations under the PPA.
Dunamenti elektrijaam väidab, et ta ei saanud elektrienergia ostulepingust kasu, kuna maksis oma elektrijaamade erastamisel turuväärtuse ning ostuhinnas võeti arvesse elektrienergia ostulepingu kohaseid elektrijaama õigusi ja kohustusi.
Consequently, it paid for any advantage the PPA may have conferred on it in the privatisation price.
Järelikult maksis ta erastamishinnas eelise eest, mida elektrienergia ostuleping võis anda.
The Commission considers that this reasoning is unsound in the present case.
Komisjoni arvates on käesoleval juhul selline mõttekäik alusetu.
In the case at issue, the beneficiaries of the aid are the privatised power plants (for those which were indeed privatised) and not the shareholders of those plants.
Kõnealuses küsimuses on kasusaajad erastatud elektrijaamad (need, mis tegelikult erastati), mitte nende elektrijaamade aktsionärid.
The privatisation of the power plants took the form of share deals.
Elektrijaamade erastamine toimus aktsiate omandamise teel.
The Court of Justice has analysed how a change in the ownership of a company during a share deal affects the existence of unlawful aid granted to the company and its recipient.
Euroopa Kohus on uurinud, kuidas aktsiate omandamise tulemusel toimunud äriühingu omaniku vahetumine mõjutab äriühingule antud ebaseadusliku abi olemasolu ja selle saajat.
It ruled that the unlawful aid remains with the company that benefited from the aid, despite the change in its ownership [54].
Kohus otsustas, et ebaseaduslik riigiabi jääb seotuks äriühinguga, mis sai sellest abist kasu, olenemata selle omaniku vahetumisest [54].
The transfer of shares at the market price merely ensures that the buyer itself does not benefit from State aid.
Aktsiate võõrandamine turuhinnaga lihtsalt tagab, et ostja ise ei saa kasu riigiabist.
However, this does not affect the existence of an advantage for the activity of the beneficiary power plant.
See ei mõjuta siiski eelise olemasolu seoses abi saanud elektrijaama tegevusega.
In the case under assessment, the beneficiaries of the aid are the Hungarian companies that operate the power plants and signed the PPAs, and not the shareholders of the power plants.
Hinnatava juhtumi puhul on abisaajad elektrijaamu käitavad ning elektrienergia ostulepingud sõlminud Ungari äriühingud, mitte elektrijaamade aktsionärid.
Furthermore, the change in the ownership of the power plants occurred before the date from which the existence of State aid is to be assessed and is of no relevance in assessing the existence of State aid to the companies operating the power plant.
Pealegi muutus elektrijaamade omandiline kuuluvus enne kuupäeva, millest alates tuleb hinnata riigiabi olemasolu, ning see muutus ei ole asjakohane riigiabi olemasolu hindamisel elektrijaama käitavate äriühingute puhul.
The companies that signed the PPAs thus benefited from the advantages contained in the PPAs regardless of their ownership structure.
Seega said elektrienergia ostulepingud sõlminud äriühingud elektrienergia ostulepingutes sisalduvast eelisest kasu olenemata oma omanike struktuurist.
Period to be considered for the assessment of the existence of an advantage
Eelise olemasolu hindamisel arvesse võetav periood
The Commission is aware that in the market circumstances of the mid-1990s in Hungary, the governing principle of the PPAs, that is the guarantee of the return on investment, was the essential condition under which the necessary investments could take place.
Komisjon on teadlik, et 1990. aastate keskel Ungaris valitsenud turutingimustes oli elektrienergia ostulepingute valitsev põhimõte – garanteeritud investeeringutulu – oluline tingimus, mille tõttu võis teha vajalikke investeeringuid.
The fact that, owing to the characteristics of the generation sector and the political and economic context of that period in Hungary, there was the need for the State to intervene in the common interest and the best solution was to award PPAs to a number of generators, does not in any way contradict the fact that the PPAs do confer an advantage on the generators.
Asjaolu, et elektritootmise sektori iseärasused ning poliitiline ja majanduslik olukord kõnealusel perioodil Ungaris tingisid riigi sekkumise ühistes huvides ning parim lahendus oli sõlmida elektrienergia ostulepingud mitme elektritootjaga, ei ole mingil määral vastuolus asjaoluga, et elektrienergia ostulepingud annavad elektritootjatele eelise.
Most generators argue that the PPAs do not confer any advantage on the generators as they correspond to the normal market behaviour of any market economy operator in both MVM's and the generators’ position.
Enamik elektritootjatest väidab, et elektrienergia ostulepingutega ei anta elektritootjatele eelist, kuna need vastavad nii MVMi kui ka elektritootjate positsioonis olevate ettevõtjate tavapärasele turukäitumisele.
They argue that any private actor in the position of MVM (with legal obligation of security of supply, as a single buyer) would have chosen to enter into the PPAs, and that the economic advantage from the PPAs does not go beyond what, in the circumstances of the immature energy market of the 1990s in Hungary, was a normal commercial advantage for the parties.
Nad väidavad, et iga MVMi positsioonis olev erasektori ettevõtja (kellel on üksikostjana varustuskindluse õiguslik kohustus) oleks sõlminud elektrienergia ostulepingud ning et elektrienergia ostulepingutest tulenev majanduslik eelis ei ole 1990. aastate Ungari ebaküpse energiaturu olukorras suurem kui tavapärane kaubanduslik eelis poolte jaoks.
Moreover, generators had the legal obligation to enter into an agreement with MVM in order to obtain their operating licence.
Pealegi oli elektritootjatel tegutsemisloa saamiseks õiguslik kohustus sõlmida leping MVMiga.
The generators argue that applying the private investor principle should lead the Commission to take account of the legal requirements and economic reality of the time of conclusion of the PPAs.
Elektritootjad väidavad, et komisjon peaks erainvestori põhimõtte kohaldamise tõttu arvesse võtma elektrienergia ostulepingute sõlmimise ajal kehtinud õigusnõudeid ja valitsenud majanduslikku tegelikkust.
With regard to the interested parties’ arguments on the private investor principle, the Commission refers to the recitals of this Decision concerning the time to be established as relevant for the assessment of the existence or otherwise of State aid under the PPAs.
Seoses huvitatud isikute väidetega erainvestori põhimõte kohta osutab komisjon käesoleva otsuse põhjendustele, milles käsitletakse elektrienergia ostulepingutes riigiabi olemasolu hindamiseks asjakohase aja kindlaks määramist.
The Commission reiterates that it does not intend to call into question the fact that it was necessary to enter into PPAs in the circumstances prevailing at the time those agreements were concluded.
Komisjon rõhutab taas, et ta ei kavatse kahtluse alla seada asjaolu, et elektrienergia ostulepingute sõlmimine oli nende lepingute sõlmimise ajal valitsenud tingimustes vajalik.
However, as explained above, this does not in any way mean that the PPAs did not confer an advantage on the generators.
Nagu eespool selgitatud, ei tähenda see siiski, et elektrienergia ostulepingud ei andnud elektritootjatele eelist.
The interested parties in fact argue only that these agreements corresponded to the market conditions prevailing at the time of their conclusion.
Huvitatud isikud väidavad tegelikult üksnes seda, et kõnealused lepingud vastasid nende sõlmimise ajal valitsenud turutingimustele.
None of the interested parties argues that they correspond to current market conditions on the internal market.
Ükski huvitatud isik ei väida, et need vastavad praegustele siseturu tingimustele.
Conclusion of the preliminary analysis
Esialgse analüüsi kokkuvõte
The Commission concludes that in order to assess the existence of an advantage within the PPAs, it should be ascertained whether, under the conditions prevailing when Hungary joined the European Union, the average market operator would have granted generating companies a similar guarantee to that enshrined in the PPAs, as described in recital 177.
Komisjon leiab, et eelise olemasolu hindamiseks elektrienergia ostulepingutes tuleks kindlaks teha, kas keskmine ettevõtja oleks Ungari Euroopa Liiduga ühinemise ajal valitsenud tingimustes andnud elektrienergiat tootvatele äriühingutele samasuguse tagatise, nagu anti elektrienergia ostulepingutega, mida on kirjeldatud põhjenduses 177.
Assessment of the existence of an advantage to the power generators when Hungary joined the European Union
Hinnang eelise olemasolu kohta elektritootjatel Ungari liitumise ajal Euroopa Liiduga
To answer the question referred to in the previous recital, the Commission identified the main practices of commercial operators on European electricity markets that are relevant for the purpose of this analysis, and assessed whether PPAs are in line with these practices or provide generators with guarantees that a buyer would not accept if it acted on purely commercial grounds.
Selleks et vastata eelmises põhjenduses osutatud küsimusele, määras komisjon kindlaks käesolevaks analüüsiks asjakohase ettevõtjate põhitava Euroopa elektriturul ning hindas, kas elektrienergia ostulepingud on selle tavaga kooskõlas või pakuvad elektritootjatele tagatisi, mis ei oleks ostjale vastuvõetavad, kui tegutsetaks puhtärilisel alusel.
As a preliminary remark, it is useful to note that traditionally, electricity markets are divided into four markets: (i) generation/import and wholesale supply, (ii) transmission/distribution, (iii) retail, and (iv) balancing services.
Sissejuhatava märkusena tuleks märkida, et elektriturg jaguneb tavapäraselt neljaks: i) elektrienergia tootmine/import ja hulgimüük, ii) energia ülekandmine/jaotus, iii) jaemüük ja iv) tasakaalustamisteenused.
The relevant markets for the assessment of the PPAs are the first and fourth category, as MVM purchases electricity from domestic generators, imports electricity and sells it to regional distribution companies and commercial suppliers (suppliers on the retail market).
Elektrienergia ostulepingute hindamiseks on asjakohased esimene ja neljas kategooria, kuna MVM ostab elektrit kodumaistelt elektritootjatelt, impordib seda ja müüb piirkondlikele jaotusettevõtetele ja kommertstarnijatele (jaemüügituru tarnijatele).
MVM also provides reserved capacities to the Transmission System Operator in order to ensure the balancing of the system.
MVM pakub samuti reserveeritud võimsust ülekandesüsteemi haldurile, et tagada süsteemi tasakaalustamine.
In Hungary, the retail market is divided into two segments in the period under assessment: (i) a public-utility segment where regional distribution companies supply power at regulated prices to non-eligible consumers and consumers that do not make use of their eligibility; (ii) a free market segment where commercial suppliers provide power to eligible consumers at prices resulting from market mechanisms.
Ungaris on hinnataval ajavahemikul jaemüügiturg jagatud kaheks sektoriks: i) kommunaalsektor, kus piirkondlikud jaotusettevõtted tarnivad elektrit reguleeritud hindadega väiketarbijatele ning tarbijatele, kes jätavad kasutamata vabatarbimisvõimalused; ii) vabaturusektor, kus kommertstarnijad pakuvad elektrit vabatarbijatele turupõhiste hindadega.
Under the regime introduced by Energy Act III, the public utility segment is limited to the household and commercial consumers that are covered by a universal supply obligation.
Vastavalt III energiaseadusega kehtestatud korrale hõlmab kommunaalsektor majapidamisi ja kommertstarbijaid, kelle suhtes kehtib universaalteenuse osutamise kohustus.
In the period of assessment, MVM supplied power to both the regional distribution companies (suppliers on the public utility segment) and to suppliers on the free market segment.
Hinnataval ajavahemikul tarnis MVM elektrienergiat nii piirkondlikele jaotusettevõtetele (kommunaalsektori tarnijad) kui ka vabaturusektori tarnijatele.
However, as outlined in recitals 221 to 231, MVM's sales to suppliers on the free segment were only intended to release the surplus quantities purchased under the PPAs and not needed by the public utility segment.
Nagu lühidalt kirjeldatud põhjendustes 221–231, müüs MVM vabaturusektori tarnijatele siiski üksnes elektrienergia ostulepingute alusel ostetud koguse ülejääki, mida kommunaalsektor ei vajanud.
It is a consequence of the PPAs themselves rather than an autonomous commercial activity.
Tegemist on pigem elektrienergia ostulepingute tulemuse kui iseseisva äritegevusega.
Therefore, the existence of an advantage must be analysed against the primary objective assigned to MVM, which was to supply enough power to the regional distribution companies to fulfil the needs of the public utility segment.
Seepärast tuleb eelise olemasolu analüüsimisel võtta arvesse MVMile määratud esmast ülesannet, milleks oli piisava elektrienergia tarnimine piirkondlikele jaotusettevõtetele, et rahuldada kommunaalsektori vajadused.
Consequently, what needs to be verified is whether, in the absence of PPAs, a market operator entrusted with supplying the regional distribution companies with sufficient amounts of electricity, and acting on purely commercial grounds, would have offered the same guarantee as that enshrined in the PPAs.
Järelikult tuleb eelkõige kontrollida seda, kas elektrienergia ostulepingute puudumisel oleks puhtalt ärilistel kaalutlustel tegutsev ettevõtja, kellele oli tehtud ülesandeks varustada piirkondlikke jaotusettevõtteid piisava koguse elektrienergiaga, pakkunud samasugust tagatist, nagu oli sätestatud elektrienergia ostulepingutes.
This assessment has to be carried out in the light of the operation of competitive wholesale markets.
Hindamisel tuleb arvesse võtta konkurentsil põhineva hulgimüügituru toimimist.
The recitals below provide first, an overview of typical commercial practices relevant for this analysis and second, a comparison between the PPAs and these practices.
Järgnevates põhjendustes antakse esiteks ülevaade käesolevaks analüüsiks asjakohasest üldisest äritavast; teiseks võrreldakse elektrienergia ostulepinguid nende tavadega.
Finally, in the light of this comparison the Commission analysed the consequences of the PPAs that the public authorities could expect when Hungary joined the European Union, and whether they could have expected a better balance between positive and negative consequences from other types of agreements.
Lõpetuseks analüüsis komisjon nimetatud võrdluse alusel elektrienergia ostulepingute tagajärgi, mida ametiasutused võisid eeldada Ungari ühinemisel Euroopa Liiduga, ning seda, kas nad teist liiki lepingute kasutamise korral oleksid võinud eeldada positiivsete ja negatiivsete tagajärgede paremat tasakaalu.
Short description of commercial practices on European electricity markets relevant for the assessment of the existence of an advantage within the PPAs
Elektrienergia ostulepingute eelise hindamiseks asjakohase Euroopa elektrituru äritava lühikirjeldus
In its Sector Inquiry on electricity markets in Europe [55], the Commission examined in detail the conditions governing trade in electricity on European wholesale markets.
Euroopa elektriturgu käsitlevas valdkondlikus uuringus [55] uuris komisjon üksikasjalikult elektriga kauplemise tingimusi Euroopa hulgimüügiturgudel.
Depending on the delivery period, bulk electricity can be traded on spot and forward markets.
Sõltuvalt tarneperioodist võib elektrienergiaga suurtes kogustes kaubelda hetketurul ja tulevikutehingute turul.
Spot markets are mainly day-ahead markets, on which electricity is traded one day before physical delivery takes place.
Hetketurud toimivad peamiselt põhimõttel „üks päev ette”, st elektriga kaubeldakse üks päev enne tegelikku tarnimist.
Trade in power on spot market exchanges is always based on marginal pricing, which guarantees only that short-run marginal costs are covered [56].
Hetketurul elektrienergiaga kauplemine põhineb alati piirhindadel, mis tagavad üksnes lühiajaliste piirkulude katmise [56].
On forward markets, power is traded for delivery further ahead in time.
Tulevikutehingute turul kaubeldakse elektrienergiaga tükk aega enne selle tegelikku tarnimist.
Forward products include weekly, monthly, quarterly and yearly products.
Tulevikutehingute turu toodete hulka kuuluvad nädalased, kuused, kvartaalsed ja aastased tooted.
Both spot and forward products can be traded on power exchanges or over-the-counter (OTC) markets.
Nii hetketuru kui ka tulevikutehingute turu toodetega võib kaubelda elektribörsidel või vabavahetusturul.
As a result of continuous arbitrages, prices of identical products on power exchanges and OTC markets tend to converge.
Pideva vahendustegevuse tulemusena on samasuguste toodete hinnad elektribörsil ja vabavahetusturul sarnased.
Therefore, power exchanges tend to set reference prices for all spot and forward products, and therefore for the entire wholesale market.
Elektribörsil püütakse seetõttu kehtestada võrdlushinnad kõigile hetketuru ja tulevikutehingute turu toodetele ning seega kogu hulgimüügiturule.
Furthermore, the price of forward products results from the expectations of market players with regard to future price development on spot markets.
Lisaks sellele tulenevad tulevikutehingute turu toodete hinnad turuosaliste ootustest hinna arengu suhtes hetketurul.
Since market players engage in forward contracts because they prefer price certainty to unknown spot prices in the future, forward prices also include a risk element.
Kuna turuosalised sõlmivad tähtpäevalepinguid, sest eelistavad hetketuru teadmata hindadele tulevikus kindlaid hindu, sisaldavad tulevikutehingute turu hinnad ka riski.
In practice, prices of forward products include a central element which reflects market players’ expectations with regard to the development of spot prices and, depending on whether they attach a high value to price certainty, a risk premium or discount, though in practice it often appears to be a premium.
Tulevikutehingute turu toodete hinnad sisaldavad tegelikkuses keskset elementi, mis kajastab turuosaliste ootusi seoses hetketuru hindade arenguga, ja kindlate hindade väärtustamisest olenevalt kas riskilisa või hinnavähendit, kuigi tegelikkuses on sageli tegemist just riskilisaga.
Consequently, spot prices constitute references for all electricity prices.
Sellest tulenevalt on hetketuru hinnad kõigi elektrihindade võrdlusaluseks.
If a spot market exchange is in place, prices on that exchange constitute references for the whole market.
Kui elektribörs on olemas, siis on selle hinnad võrdlusaluseks kogu turule.
In many wholesale markets, buyers usually try to cover a large share of their expected needs with forward contracts in order to have visibility over their costs.
Paljudel hulgimüügiturgudel püüavad ostjad katta suure osa oma eeldatavatest vajadustest tähtpäevalepingutega, et neil oleks oma kuludest selge ülevaade.
The needs additional to those met with forward contracts are covered by purchases on spot markets.
Tähtpäevalepingutega kaetud vajadusi ületavad vajadused kaetakse ostudega hetketurul.
The Energy Sector Inquiry noted that apart from standardised exchange and OTC trading there are also ‘bespoke bilateral transactions’.
Energiasektorit käsitlevas uuringus märgiti, et lisaks elektribörsil ja vabavahetusturul toimuvatele tavapärastele tehingutele esineb ka kohandatud kahepoolseid tehinguid.
These contracts can be very different in terms of products delivered or services and the prices of such transactions are usually not reported.
Need tehingud võivad olla tarnitud toodete või osutatud teenuste osas väga erinevad ning selliste tehingute hindu tavaliselt ei avalikustata.
However, in competitive market conditions, the existence of standardised power exchanges and OTC trading necessarily influence such transactions, as a generator or importer would not agree to engage in a bespoke bilateral contract that would offer clearly worse conditions than a standardised spot or forward contract.
Konkurentsil põhineva turu tingimustes mõjutavad selliseid tehinguid siiski elektribörsil ja vabavahetusturul toimuvad tavapäraseid tehingud, kuna elektritootja või importija ei nõustuks sõlmima kohandatud kahepoolset lepingut, mis pakuks selgelt halvemaid tingimusi kui tavapärane hetke- või tähtpäevaleping.
Therefore, standardised spot and forward contracts on European wholesale markets constitute a relevant basis for comparison in assessing the existence of an advantage conferred on generators by PPAs.
Seetõttu on tavapärased hetke- ja tähtpäevalepingud Euroopa hulgimüügiturul asjakohaseks võrdlusaluseks, et hinnata, kas elektritootjatele anti elektrienergia ostulepingutega eelis.
On forward markets the longest delivery period is one year.
Tulevikutehingute turul on pikim tarneperiood üks aasta.
The longest duration between the conclusion of the contract and the beginning of the actual delivery period is four years in NordPool (Scandinavian countries), three years in Powernext (France), five years in UKPX (United Kingdom) and six years in EEX (Germany).
Pikim ajavahemik lepingu sõlmimise ja tegeliku tarnimise alguse vahel on neli aastat NordPoolis (Skandinaavia riigid), kolm aastat Powernextis (Prantsusmaa), viis aastat UKPXis (Ühendkuningriik) ning kuus aastat EEXis (Saksamaa).
On some exchanges, like OMEL in Spain, no forward contracts are concluded.
Mõnel börsil, nagu OMEL Hispaanias, ei sõlmita tähtpäevalepinguid.
A standardised forward contract places on the supplier the obligation to provide a certain amount of energy at a price agreed in advance, over a maximum period of one year starting within at maximum 6 years of the conclusion of the contract.
Tavapärase tähtpäevalepinguga pannakse tarnijale kohustus pakkuda teatavat kogust elektrienergiat eelnevalt kokku lepitud hinnaga kuni ühe aasta jooksul, algusajaga kuni kuus aastat pärast lepingu sõlmimist.
The order of magnitude of these timeframes is significantly below the usual depreciation and lifetime of any power generation station.
Need tähtajad on tunduvalt lühemad elektrijaamade tavapärasest amortiseerumisperioodist ja elueast.