natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this regard, the following aspects were examined in particular: (i) the likely development of the normal value; (ii) the evolution of the production volume in Norway; and (iii) the development of the consumption of LRT in the Community market; (iv) the evolution of export prices and volumes to third country markets; as well as (v) the development of export prices and volumes to the Community.
Sellega seoses uuriti eelkõige järgmisi aspekte: i) normaalväärtuse tõenäoline areng, ii) Norra tootmismahu muutumine ja iii) suure teraspea-lõhe tarbimise areng ühenduse turul, iv) kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hindade ja mahtude muutumine ning v) ühenduse turule suunatud ekspordi hindade ja mahtude areng.
Evolution of the normal value
Normaalväärtuse areng
To determine the likely evolution of the normal value and since the normal values established during the RIP had to be constructed on the basis of the cost of manufacturing for the exporting producer with the largest export volume to the EC in accordance with Article 2(3) and 2(6) of the basic Regulation, it was considered appropriate to examine the likely evolution of the cost of production in Norway as a surrogate for domestic prices.
Et selgitada välja normaalväärtuse areng ning et läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud normaalväärtused tuli välja arvutada suurima ekspordimahuga ELi eksportiva tootja tootmiskulude alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6, leiti olevat sobiv uurida siseturuhindade asemel Norra tootmiskulusid.
Within this framework, several factors having an influence on the level of the unit costs were examined, such as costs of feed, costs of smolt and the impact of the consolidation process of the Norwegian LRT industry.
Sellega seoses uuriti mitmeid ühiku tootmiskulusid mõjutavaid tegureid, sealhulgas sööda maksumus, noorlõhe maksumus ning Norra lõhetööstuses toimuva konsolideerumisprotsessi mõju.
Firstly, the investigation revealed that the two main cost elements, the cost of feed and the cost of smolt, representing over 60 % of the total cost, have decreased since the original investigation and have stabilised since the RIP.
Uurimine näitas esiteks, et kaks peamist kulukomponenti – sööda maksumus ja noorlõhe maksumus, mis moodustavad kogukuludest üle 60 % – on pärast esialgset uurimist muutunud ning pärast läbivaatamise uurimisperioodi stabiliseerunud.
No indications were found that they would fluctuate significantly in the foreseeable future.
Ei leitud viiteid, et need lähitulevikus olulisel määral muutuksid.
This was confirmed by feed price lists for the first quarter of 2008 verified during the investigation.
Seda kinnitasid uurimise käigus kontrollitud 2008. aasta esimese kvartali sööda hinnakirjad.
Secondly, the consolidation process in the industry had also a cost reducing effect due to economies of scale.
Teiseks vähendas kulusid ka tootmisharu koondumisest tulenenud maastaabisääst.
Thus, the overall production costs have decreased by around 12 % between the original investigation and the RIP.
Seetõttu on tootmise kogukulud algse uurimise ja läbivaatamise uurimisperioodi vahelisel ajal vähenenud umbes 12 % võrra.
It is expected that overall costs will now stabilise at levels found during the RIP.
Võib eeldada, et üldkulud stabiliseeruvad läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud tasemetel.
Since the normal values established during the RIP were not always constructed, it was examined whether the domestic sales prices are likely to remain at the same level as during the RIP.
Arvestades, et kõikide läbivaatamise uurimisperioodil kindlaks tehtud normaalväärtuste aluseks ei olnud arvutused, siis uuriti, kas on tõenäoline, et siseturuhinnad jäävad läbivaatamise uurimisperioodi tasemele.
No information was available with regard to domestic prices in Norway after the RIP.
Ei leitud andmeid Norra siseturuhindade kohta pärast läbivaatamise uurimisperioodi.
Although it was observed, on the basis of publicly available statistical data showing price evolutions over the past years, that domestic prices in Norway and export prices to the Community have been at similar levels and have generally followed the same trend, no meaningful conclusion could be drawn on this basis.
Kuigi avalikult kättesaadavad statistilised andmed viimaste aastate hinnamuudatuste kohta näitasid, et Norra siseturuhinnad ja ühendusse eksportimise hinnad on olnud sarnasel tasemel ning üldjuhul sarnase suundumusega, ei saanud selle alusel sisulisi järeldusi teha.
It was therefore difficult to predict how domestic prices will indeed develop in the future but it could be inferred that they would follow a similar trend to export prices to the Community.
Seetõttu oli raske ennustada, kuidas siseturuhinnad tulevikus tegelikult arenevad, kuid võis järeldada, et need on ühendusse eksportimise hindadega sarnase suundumusega.
In conclusion, given the above, it is considered that the normal value, when based on cost of production is not likely to increase significantly in the foreseeable future.
Ülaltoodut arvesse võttes leitakse kokkuvõttes, et tootmiskuludel põhineva normaalväärtuse olulist kasvu ei ole tulevikus ette näha.
On the other hand, the analysis of the normal value, when based on domestic prices, did not show a clear picture of future developments.
Samas ei andnud siseturuhindadel põhinev normaalväärtuse analüüs selget pilti tuleviku arengutest.
Therefore, although no overall definitive conclusion could be drawn, there is an indication that normal value is not likely to increase significantly in the foreseeable future.
Seetõttu – kuigi kindlat üldjäreldust ei saanud teha – võib arvata, et normaalväärtuse olulist kasvu ei ole lähitulevikus ette näha.
Subsequent to disclosure, the Community industry (‘CI’) claimed that the conclusions reached as far as feed and smolt costs are concerned would be erroneous.
Pärast teavitamist väitis ühenduse tootmisharu, et sööda ja noorlõhe hindade osas tehtavad järeldused oleksid ebaõiged.
The CI alleged that feed price in Finland would have increased by 36 % between 2001 and 2008 and that Norwegian feed price evolution would have followed the same trend.
Ühenduse tootmisharu väitis, et Soomes tõusis sööda hind ajavahemikul 2001–2008 36 % võrra ning Norras pidi hinnamuutuste suundumus olema sama.
The CI also claimed that the price of feed components would have increased sharply during and after the RIP indicating an increase in the LRT production cost in Norway.
Ühenduse tootmisharu väitis ka, et söödakomponentide hinna järsk tõus läbivaatamise uurimisperioodil ja pärast seda viitab Norra suure teraspea-lõhe tootmiskulude kasvule.
As the allegations concerning feed price in Finland were not supported by any public or verifiable information, they had to be rejected.
Arvestades, et puudusid avalikud ja kontrollitavad andmed Soome söödahinda käsitlevate väidete kohta, tuli need tagasi lükata.
As far as the price of feed components is concerned, it is not contested that it may have increased.
Ei saa väita, et söödakomponentide hind ei oleks tõusnud.
However, given the substitutability between different feed components; usually some higher priced components can be substituted by lower priced components, it is expected that even if the cost of certain feed components increased, this would not have a direct linear impact on the overall feed cost (and subsequently total production cost), i.e. if any increase in overall feed costs, such increase will be at a significantly lower pace.
Arvestades aga, et eri söödakomponendid on asendatavad, saab kõrgema hinnaga komponendid üldjuhul asendada madalama hinnaga komponentidega ning võib eeldada, et isegi kui teatavate söödakomponentide maksumus suurenes, ei olnud sellel otsest lineaarset mõju sööda maksumusele tervikuna (ja sellest tulenevalt tootmise kogukuludele), st sööda kogumaksumus suureneb oluliselt aeglasemalt, kui üldse.
The CI also claimed that Norwegian statistics showed that smolt unit cost had increased by 15,7 % between 2003 and 2006.
Ühenduse tootmisharu väitis ka, et Norra statistika kohaselt tõusis ajavahemikul 2003–2006 noorlõhe ühikuhind 15,7 % võrra.
The same statistics however revealed that, when looking at a wider time-span, the smolt cost had fluctuated over the last 10 years and overall did not significantly increase.
Pikemat perioodi vaadeldes aga ilmnes samadest statistilistest andmetest, et noorlõhe hind on viimase kümne aasta jooksul kõikunud ega ole kokkuvõttes olulisel määral tõusnud.
Also, it should be noted that the average smolt cost submitted by the CI did not refer to any average smolt weight, which is, however, necessary to make a meaningful evaluation of these costs.
Lisaks tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu esitatud kõrgema noorlõhe hinna puhul ei esitatud noorlõhe keskmist kaalu, kuid ilma selleta ei saa neid kulusid sisuliselt hinnata.
Given the above, the arguments raised by the Community industry regarding feed and smolt cost were disregarded and conclusions in recital 49 above are therefore confirmed.
Eeltoodut silmas pidades jäeti ühenduse tootmisharu väited sööda ja noorlõhe maksumuse kohta arvesse võtmata, mistõttu kinnitatakse põhjenduses 49 esitatud järeldused.
Evolution of the production volumes in Norway
Norra tootmismahtude areng
Contrary to the arguments raised by the Norwegian interested parties, the investigation revealed that the production volume in Norway of the product concerned is likely to further increase in the near future.
Vastupidiselt Norra huvitatud isikute väidetele näitas uurimine, et Norra vaatlusaluse toote tootmismaht lähitulevikus tõenäoliselt kasvab.
Although it seems that two major Norwegian producers of the product concerned have indeed decided to terminate their production of the product concerned, the investigation also revealed that other producers of both LRT and salmon planned to stop the salmon production and concentrate on the production of LRT.
Ehkki näib, et kaks suuremat vaatlusaluse toote Norra tootjat on tõepoolest otsustanud vaatlusaluse toote tootmise lõpetada, näitas uurimine ka, et teised suure teraspea-lõhe ja hariliku lõhe tootjad kavatsevad lõhetootmise lõpetada ja keskenduda suure teraspea-lõhe tootmisele.
Production licences issued by the Norwegian government are covering both the product concerned by this review (LRT) and salmon and limit the production volume of these two products.
Norra valitsuse tootmisload käesoleva uurimise vaatlusaluse toote (suure teraspea-lõhe) ja hariliku lõhe tootmiseks piiravad nende kahe toote tootmismahte.
Although no new licences are expected to be issued before 2009, individual producers may decide to shift within the same licence from the production of salmon to the production of LRT (and vice versa).
Kuigi enne 2009. aastat ei ole kavas uusi lube välja anda, võivad konkreetsed tootjad otsustada sama loa piires asendada hariliku lõhe tootmise suure teraspea-lõhe tootmisega (ja vastupidi).
However, given the relative production volume between salmon and LRT (on average around 90 % within one licence is used for the salmon production while only 10 % for the production of LRT) the impact of a shift from salmon to LRT would be far more significant than the other way round.
Hariliku lõhe ja suure teraspea-lõhe suhtelist tootmismahtu silmas pidades (igast loast keskmiselt 90 % kasutatakse lõhe tootmiseks ja üksnes 10 % suure teraspea-lõhe tootmiseks) oleks hariliku lõhe asendamisel suure teraspea-lõhega suurem mõju, kui vastupidisel asendamisel.
The Norwegian interested parties claimed that major producers of LRT were switching increasingly to the production of salmon because of the biological differences between LRT and salmon (e.g. harvesting frequency, shorter period for releasing trout smolt), which would make the production of salmon more efficient and therefore more lucrative.
Norra huvitatud isikud väitsid, et suure teraspea-lõhe ja hariliku lõhe bioloogiliste erinevuste tõttu (nt saagi sagedus, noorlõhe lühem kasvatusaeg), mis muudavad hariliku lõhe tootmise tõhusamaks ja seega ka tulusamaks, lähevad suured suure teraspea-lõhe tootjad üha enam üle hariliku lõhe tootmisele.
Besides the fact that this argument was not supported by any evidence, it was also not taking into account that LRT has been successfully produced in Norway over many years, while the same biological differences between salmon and LRT have always existed.
Seda väidet ei kinnitanud aga ükski tõend ning lisaks ei võtnud see arvesse asjaolu, et kuigi kõnealused hariliku lõhe ja suure teraspea-lõhe bioloogilised erinevused on alati olemas olnud, on suurt teraspea-lõhet Norras edukalt toodetud paljude aastate jooksul.
It was not explained which exact circumstances had changed which made a change in production strategies now more likely than in the past.
Ei selgitatud, milliste asjaolude muutumine suurendaks varasema ajaga võrreldes tõenäosust, et tootmisstrateegia muutub.
It also contradicted the expectations of the Norwegian producers of LRT that consumption would increase worldwide (see recital 63 below).
Samuti oli see vastuolus Norra suure teraspea-lõhe tootjate ootustega, et tarbimine kogu maailmas kasvab (vt põhjendust 63).
This argument therefore had to be rejected.
Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.
Furthermore, publicly available statistics show that the number of smolts for the production of the product concerned released in 2008 increased significantly, i.e. by at least 20 % in comparison to 2007.
Lisaks näitavad avalikult kättesaadavad statistilised andmed, et vaatlusaluse toote tootmiseks kasvatatud noorlõhe arv kasvas 2008. aastal märkimisväärselt, st 2007. aastaga võrreldes vähemalt 20 % võrra.
An increasing trend in production is also illustrated by other statistics (SSB — Statistics Norway) which show a significant increase in production (+ 42 %) and sales (+ 53 %) of LRT juveniles over the period 2003-2006.
Tootmise kasvu suundumust kinnitavad ka muud statistilised andmed (SSB – Norra statistikaamet), mille kohaselt ajavahemikul 2003–2006 kasvas märkimisväärselt suure teraspea-lõhe noorkalade toodang (+ 42 %) ja müük (+ 53 %).
Finally, the evidence submitted by the Norwegian interested parties in support of their arguments, i.e. that there was a decrease in the biomass level and roe production indicating lower outputs in the future, was incomplete and based on many assumptions.
Lisaks sellele olid mittetäielikud ning hinnangutepõhised Norra huvitatud isikute esitatud tõendid nende väidetele, et biomassi tase ja kalamarja toodang on vähenenud ja seetõttu tulevikus toodang väheneb.
It was therefore not considered as conclusive.
Seepärast ei loeta neid väiteid põhjendatuks.
On the basis of the above, the argument of the Norwegian interested parties that production volumes in Norway will decrease overall therefore had to be rejected.
Eeltoodut arvesse võttes tuli seega tagasi lükata Norra huvitatud isikute väide, et Norra üldised tootmismahud tulevikus vähenevad.
The CI claimed that the production in Norway is expected to increase even further following the likely issuance of new production licences in 2009.
Ühenduse tootmisharu väitis, et pärast tõenäolist uute tootmislubade väljaandmist 2009. aastal kasvab Norra tootmine arvatavalt veelgi.
As mentioned above in recital 54, it is not expected that any new licences will be issued before 2009.
Nagu põhjenduses 54 mainiti, ei oodata uute tootmislubade väljaandmist enne 2009. aastat.
In this respect, it was considered that even if new licences were to be issued in 2009, the additional number of licences and thus additional production volume is yet unknown.
Sellega seoses võeti arvesse, et isegi kui 2009. aastal peaks uusi lube välja antama, on täiendavate lubade arv ning seega ka täiendav tootmismaht seni teadmata.
Furthermore, licences cover both the production of salmon and the production of trout and at this stage it is not possible to forecast with sufficient degree of certainty how much of each licence will be used either for salmon or for trout.
Lisaks hõlmavad load nii hariliku lõhe kui ka teraspea-lõhe tootmist ning praegusel etapil ei ole võimalik piisavalt täpselt prognoosida, kui palju igast loast kasutatakse hariliku ja kui palju teraspea-lõhe tootmiseks.
Finally, it should be noted that even if new licences were to be issued, and given the relatively long production cycles, this does not translate immediately in an increase of production.
Lõpetuseks tuleb märkida, et isegi kui uusi lube peaks välja antama, ei too see kaasa tootmismahu vahetut kasvu, sest tootmistsüklid on suhteliselt pikad.
The Norwegian Seafood Federation and Association contested that production volume of trout would have increased or would increase further in future claiming that the total biomass and the number of fish in April 2008 was significantly lower when compared to April 2007.
Norra mereandide tootjate liit ja ühendus väitsid, et teraspea-lõhe tootmismaht ei ole suurenenud ning ei suurene ka tulevikus, sest biomassi kogumaht ja kalade arv oli 2008. aasta aprillis oluliselt väiksem kui 2007. aasta aprillis.
These allegations could however not be verified and had to be rejected.
Neid väiteid ei olnud aga võimalik kontrollida, mistõttu tuli need tagasi lükata.
On the basis of the above, it is concluded that production volumes of LRT in Norway are likely to increase in the foreseeable future.
Ülaltoodut arvesse võttes leitakse kokkuvõtteks, et Norra suure teraspea-lõhe tootmismaht lähitulevikus kasvab.
Evolution of the Community consumption
Ühenduse tarbimise areng
It is noted that this investigation was limited to dumping and therefore precise data on the Community industry’s production and sales of LRT on the Community market during the RIP were not available.
Tuleb märkida, et käesolev uurimine keskendus dumpingule ning täpsed andmed ühenduse tootmisharu suure teraspea-lõhe toodangu ja müügi kohta ei olnud seetõttu kättesaadavad.
However, several sources confirmed that worldwide demand for fish products including LRT is expected to increase by 5 % on a yearly basis in the future.
Mitu allikat kinnitas aga, et ülemaailmne nõudlus kalatoodete, sealhulgas suure teraspea-lõhe järgi suureneb tulevikus arvatavalt 5 % võrra aastas.
This expanding trend is also likely to be observed in the Community even though demand in the Community is not expected to absorb the entirety of the additional LRT volumes produced in Norway.
See kasvutrend peaks valitsema ka ühenduses, ehkki ühenduse nõudlus ei kata tulevikus tõenäoliselt Norra suure teraspea-lõhe tootmismahtude kogu juurdekasvu.
Subsequent to disclosure, the Finnish Fish Farmers’ Association (‘FFFA’) objected to the above conclusion stating that, even if worldwide fish demand is expected to increase, there would be no additional demand for Norwegian LRT in the Community.
Pärast teavitamist esitas Soome kalakasvatajate ühendus eeltoodud järelduse osas vastuväite, märkides, et isegi ülemaailmse kalanõudluse kasvu korral ei suureneks ühenduse nõudlus Norra suure teraspea-lõhe järgi.
FFFA further claimed that any additional demand would be directed to new and exotic fish species rather than trout.
Soome kalakasvatajate ühendus väitis, et võimalik nõudluse kasv tuleks uute ja eksootiliste kalaliikide, mitte teraspea-lõhe arvelt.
It should be noted that as mentioned in recital 63 above, several sources indicated an increase in consumption of LRT, which was also confirmed by other interested parties representing farmers located in several Member States but also in Norway.
Tuleb lisada, et nagu põhjenduses 63 märgitakse, osutasid mitmed allikad suure teraspea-lõhe tarbimise kasvule ning sama kinnitasid ka mitme teise liikmesriigi ning Norra kasvatajaid esindavad huvitatud isikud.
As FFFA did not submit any information or evidence which could substantiate its allegations, they had to be rejected.
Arvestades, et Soome kalakasvatajate ühendus oma väidete kinnituseks andmeid ega tõendeid ei esitanud, tuli need tagasi lükata.
Evolution of export prices and volumes to third country markets
Ekspordihindade ja mahtude areng kolmandate riikide osas
The investigation showed that Norway’s main export markets are Russia and to a lesser extent Japan, where, in total, about 57 % of the Norwegian exports of LRT were destined, while only 13 % of Norwegian exports were destined to the Community market in 2007.
Uurimine näitas, et Norra peamised eksporditurud on Venemaa ja vähemal määral ka Jaapan, kuhu oli suunatud kokku 57 % Norra suure teraspea-lõhe ekspordist, samas kui ühenduse turule oli 2007. aastal suunatud üksnes 13 % Norra ekspordist.
Around 14 % of total Norwegian exports of LRT were also destined to Ukraine and Taiwan in the same year.
Lisaks oli umbes 14 % Norra suure teraspea-lõhe koguekspordist kõnealusel aastal suunatud Ukrainasse ja Taiwani.
Norwegian exports on the world market are in competition with Chilean exports; Chile being the biggest global player, its production and export volumes exceed those of Norway.
Norra eksport konkureerib maailmaturul Tšiili ekspordiga; Tšiili on maailma suurim kaupleja ning tema tootmis- ja ekspordimahud ületavad Norra omi.
However, following increasing demand, Norwegian exports to Russia but also to Ukraine have increased significantly during the past years; i.e. from 8600 tonnes in 2002 to 31500 tonnes in total in 2007.
Nõudluse kasvust tulenevalt on viimastel aastatel aga märkimisväärselt suurenenud ka Norra eksport Venemaale ja Ukrainasse, kasvades 8600 tonnilt 2002. aastal 31500 tonnini 2007. aastal.
This trend is confirmed by recent statistics, which show that significant additional volumes of Chilean and Norwegian LRT are exported to Russia.
Seda suundumust kinnitab viimase aja statistika, mille kohaselt eksporditakse Venemaale oluliselt rohkem Tšiili ja Norra suurt teraspea-lõhet.
As stated in recital 65, the investigation showed that Russia has become the main export market for Norwegian producers.
Nagu põhjenduses 65 märgitakse, näitas uurimine, et Venemaa on kujunenud Norra tootjate peamiseks ekspordituruks.
On top of the significant export volume increase to Russia, a switch from sales of frozen trout to fresh trout could also be observed in 2007.
Lisaks Venemaale suunatud ekspordimahu olulisele kasvule võis 2007. aastal täheldada ka külmutatud teraspea-lõhe müügi asendumist värske teraspea-lõhega.
This switch shows the will by Norwegian producers to satisfy the needs of their Russian customers who prefer fresh products, thus indicating the strong interest of the Norwegian exporting producers in the booming Russian market.
See üleminek näitab Norra tootjate soovi rahuldada värskeid tooteid eelistavate Venemaa klientide vajadusi, näidates seega Norra eksportivate tootjate suurt huvi Venemaa kiiresti kasvava turu vastu.
Norwegian exports to Japan show a downward trend between 2006 and 2007, i.e. they decreased by 39 % from 10877 to 6661 tonnes.
Norra eksport Jaapanisse oli aastatel 2006–2007 langustrendis, vähenedes 39 % võrra, 10877 tonnilt 6661 tonnile.
As in the case of Russia, Norwegian imports are in competition with Chilean imports on the Japanese market.
Nagu ka Venemaal, konkureerib Norra import Jaapani turul Tšiili impordiga.
Chile was able to increase significantly its export volumes to Japan.
Tšiili suutis oma Jaapanisse suunduva ekspordi mahtu märkimisväärselt suurendada.
However, in order to draw more definitive conclusions a wider time-span should be looked at.
Põhjalikumate järelduste tegemiseks tuleks aga vaadelda pikemat perioodi.
On the basis of the data available to the Commission services, such conclusion could however not be drawn.
Komisjoni talituste käsutuses olevate andmete alusel ei olnud võimalik selliseid järeldusi teha.
Norwegian export prices were found to be higher to third country markets than to the Community (on average by 8,6 %) during the RIP.
Leiti, et läbivaatamise uurimisperioodil olid Norra ekspordihinnad kolmandate riikide turgudel kõrgemad kui ühenduse turul (keskmiselt 8,6 % võrra).
However, statistics referring to the period after the RIP show a decreasing price trend also in Norway’s traditional export markets.
Statistilised andmed läbivaatamise uurimisperioodi järgse aja kohta näitasid aga hindade langustrendi ka Norra tavapärastel eksporditurgudel.