natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The municipality of Amsterdam decided in 2004 to investigate the possibility of investing in a fibre-to-the-home (FttH) electronic communications access network [18].
Amsterdami linnavalitsus otsustas 2004. aastal uurida kodukasutajale mõeldud kiudoptilisse telekommunikatsioonivõrku (fibre-to-the-home (FTTH)-network) [18] (Citynet Amsterdam) investeerimise võimalusi.
Following reports, market analyses and preliminary contacts with potential investors, the municipality decided formally in December 2005 on the said investment and the conditions under which such an investment would take place.
Uuringuaruannete, turuanalüüsi ja esialgsete kontaktide põhjal võimalike investoritega tegi linnavalitsus 2005. aasta detsembris ametliku otsuse jätkata nimetatud investeeringuga seotud tegevust ja määratles täpsemalt investeerimistingimused.
The planned FttH network in Amsterdam will serve 37000 households in Amsterdam in the districts of Zeeburg, Osdorp and Oost-Watergraafsmeer, which comprise together about 10 % of the city of Amsterdam.
Kavandatud Amsterdami kiudoptiline võrk hakkab teenindama 37000 leibkonda Zeeburgi, Osdorpi ja Oost-Watergraafsmeeri linnaosas, mis kokku moodustavad umbes 10 % Amsterdamist.
The municipality of Amsterdam also expressed its long-term ambition to extend the project to other parts of Amsterdam, with up to 400000 household connections altogether.
Ühtlasi teatas Amsterdami linnavalitsus oma soovist laiendada projekti edaspidi muudesse Amsterdami osadesse, et hõlmata kokku kuni 400000 leibkonda.
However, this potential extension is not part of the project under assessment.
Nimetatud laiendus oli ole kõnealuse hinnatava projekti osa.
The three-layer model
Kolmekihiline mudel
The project in Amsterdam is based on a ‘three-layer model’ as outlined below.
Amsterdami projekt põhineb allpool kirjeldatud kolmekihilisel mudelil.
Simplified overview of the Citynet Amsterdam project
Citynet Amsterdami projekti lihtsustatud skeem
The first layer is the so-called ‘passive network infrastructure’, which includes ducts, fibre and street cabinets.
Esimese kihi moodustab nn võrgu passiivne infrastruktuur, mis hõlmab kaablikanaleid, kiudoptilisi kaableid ja tänavakappe.
This passive infrastructure is activated by means of telecommunications equipment (the second or ‘active layer’) by a wholesale operator managing and maintaining the network and providing wholesale services to retail operators.
Selle passiivse infrastruktuuri aktiveerib telekommunikatsiooniseadmete abil (teine ehk aktiivne kiht) hulgimüügioperaator, kes haldab ja hooldab võrku ning pakub jaemüügioperaatoritele hulgimüügiteenuseid.
The active layer includes the management, control and maintenance systems necessary to operate the network, such as switches, routers or splitters.
Aktiivne kiht sisaldab võrgu käitamiseks vajalikke juhtimis-, kontrolli- ja hooldussüsteeme, näiteks kommutaatorid, marsruuterid ja jagurid.
The wholesale operator will provide an open, non-discriminatory access to retail operators to offer television, broadband, telephony and other Internet-based services to end customers (third or ‘retail layer’).
Hulgimüügioperaator pakub avatud mittediskrimineerivat juurdepääsu jaemüügioperaatoritele, kes osutavad lõppklientidele televisiooni-, lairiba-, telefoni- ja muid internetipõhiseid teenuseid (kolmas ehk jaemüügi kiht).
In order to be able to provide these services, retail service providers will have to invest, inter alia, in equipment, procure content and operate their own service platform (maintenance, customer care, and billing).
Nimetatud teenuste osutamiseks peavad jaemüügiteenuste pakkujad lisaks muule investeerima seadmetesse, hankima sisu ja käitama oma isiklikku teenindusplatvormi (hooldus, kliendihaldus ja arved).
The stakeholders of the project
Projekti sidusrühmad
The passive infrastructure will be owned and managed by the partnership Glasvezelnet Amsterdam cv (‘GNA’) [19], whose shareholders are the municipality of Amsterdam, two private investors, namely ING Real Estate (hereinafter: ‘ING RE’) [20] and Reggefiber [21], and five subsidiaries of social housing corporations [22].
Passiivse infrastruktuuri omanikuks ja haldajaks saab ühisettevõte Glasvezelnet Amsterdam CV (edaspidi „GNA”), [19] mille osanikud on Amsterdami linnavalitsus ja kaks erainvestorit, ING Real Estate (edaspidi „ING RE”) [20] ja Reggefiber [21] ning sotsiaaleluasemeid haldavate ettevõtete [22] viis tütarettevõtet.
A cooperation agreement (‘Samenwerkingsovereenkomst’) was signed by the parties on 11 April 2006 and the investment agreement (‘CV-overeenkomst’) was signed on 26 May 2006.
Osapooled allkirjastasid koostöölepingu („Samenwerkingsovereenkomst”) 11. aprillil 2006 ja investeerimislepingu („CV-overeenkomst”) 26. mail 2006.
The municipality of Amsterdam invests EUR 6 million, ING RE and Reggefiber invest each EUR 3 million, three social housing corporations invest each EUR 1,5 million and two housing corporations invest each EUR 750000 [23].
Amsterdami linnavalistus investeerib 6 miljonit eurot, ING RE ja Reggefiber investeerivad kumbki 3 miljonit eurot, kolm sotsiaaleluasemete haldamisega tegelevat ettevõtet investeerivad igaüks 1,5 miljonit eurot ja kaks ülejäänud ettevõtet kumbki 750000 eurot.
The passive infrastructure of GNA will be activated and operated by BBned [26] on the basis of a contract between GNA and BBned of […].
BBned [26] aktiveerib passiivse võrguosa ja GNA hakkab seda haldama vastavalt GNA ja BBnedi vahel […] (kuupäev) sõlmitud lepingule.
The necessary investments to provide wholesale access will have to be undertaken by BBned.
BBned teeb vajalikud investeeringud, et luua juurdepääsu hulgimüügi jaoks.
BBned will lease fibre from GNA and have the — […] [27] — right to provide wholesale transport and related services to retail operators at its own risk.
BBned liisib kiudoptilisi kaableid GNA-lt ning tal on […] [27] õigus pakkuda jaemüügioperaatoritele omal vastutusel hulgimüügi ülekandeteenust ja muid sellega seotud teenuseid.
It will pay a fee per household connected to GNA for the use of the passive network.
BBned maksab GNA-le passiivse võrgu kasutamise eest tasu iga võrguga ühendatud leibkonna pealt.
The wholesale operator will provide open, non-discriminatory access to retail operators to offer TV, telephony and broadband Internet access services.
Hulgimüügioperaator pakub jaemüügioperaatoritele avatud mittediskrimineerivat juurdepääsu võrgule, et need saaksid pakkuda televisiooni-, telefoni- ja lairiba interneti teenuseid.
The services offered via the new network will compete with existing offers of cable and telecommunications companies such as KPN and UPC.
Uue võrgu kaudu pakutavad teenused hakkavad konkureerima selliste praegu tegutsevate kaabelside- ja telekommunikatsiooniettevõtete nagu KPN ja UPC pakutavate teenustega.
Based on publicly available information, it appears that BBNed has already contracted with several retail service providers who have started to offer ‘triple play’ services [28] on the GNA fibre network to end users.
Üldsusele kättesaadava teabe põhjal võib järeldada, et BBned on juba sõlminud lepingud mitmete jaeteenuste osutajatega, kes on GNA kiudoptilise võrgu kaudu hakanud lõppkasutajale pakkuma kolmikteenust („triple play”).
The Commission notes that BBned is also active, through its affiliated companies Pilmo and Bbeyond, at retail level.
Komisjon märgib, et BBned tegutseb oma sidusettevõtete Pilmo ja Bbeyond kaudu aktiivselt ka jaemüügitasandil.
On 20 December 2006, the Commission decided to initiate the formal investigation procedure as the Dutch authorities did not provide sufficient evidence for the Commission to conclude on the conformity of the investment by the city of Amsterdam in GNA with the MEIP.
detsembril 2006 tegi komisjon otsuse algatada ametlik uurimismenetlus, kuna ta ei olnud saanud Madalmaade ametiasutustelt piisavalt tõendeid selle kohta, et Amsterdami linna investeering GNA-sse on kooskõlas turumajanduse investeerimispõhimõtetega. Komisjon pidas ametliku uurimismenetluse algatamist vajalikuks nii sisulistel kui ka menetluslikel põhjustel.
In particular, the Commission was not convinced that the investment of the municipality of Amsterdam in GNA had been ‘concomitant’, i.e. it was performed at the same time with the private investments by ING RE and Reggefiber.
Eelkõige ei olnud komisjon veendunud, et Amsterdami linnavalitsuse investeering GNA-sse oli „samaaegne”, st et see tehti üheaegselt ING RE ja Reggefiberi erainvesteeringutega.
Moreover, the Commission was not convinced that the terms and conditions of the investment by the municipality of Amsterdam in GNA were equal to the terms and conditions under which the other parties have invested.
Ka ei olnud komisjon veendunud, et Amsterdami linnavalitsus investeeris GNA-sse samadel tingimustel kui muud osanikud.
These concerns derived primarily from the fact that the municipality of Amsterdam spent money on the Citynet project before the establishment of GNA (so-called ‘pre-investments’) [30].
Kahtlused olid tingitud eeskätt sellest, et Amsterdami linnavalitsus kulutas Citynet-projektile raha juba enne GNA asutamist (nn „eelinvesteeringud”).
Based on the preliminary assessment, the Commission had also doubts with regard to the feasibility of GNA’s business plan.
Eelhindamine tekitas komisjonis kahtlusi ka GNA äriplaani teostatavuse suhtes.
Thus it was not possible at that stage to exclude the presence of State aid.
Seega ei olnud selles etapis võimalik välistada riigiabi kasutamise võimalust.
Taking also into account these difficulties encountered, the impact of potential State aid on the investments of private operators, the opening of procedure was also justified because the Dutch authorities did not submit to the Commission all information necessary to assess the project.
Lisaks nimetatud raskustele ja mõjule, mida võimalik riigiabi oleks võinud eraoperaatorite investeeringutele avaldada, oli menetluse algatamise põhjuseks ka see, et Madalmaade ametiasutused ei esitanud komisjonile kogu projekti hindamiseks vajalikku teavet.
Finally, the Commission initiated the formal investigation procedure also in order to give the Dutch authorities and third parties the opportunity to submit their comments on its provisional assessment of the measure described and to make available to the Commission any relevant information related to the measure.
Ja lõpuks algatas komisjon ametliku uurimismenetluse ka selleks, et anda Madalmaade ametiasutustele ja kolmandatele isikutele võimalus esitada oma märkused kõnealuse meetme esialgse hindamise kohta ning teha komisjonile kättesaadavaks kogu nimetatud meetmega seotud oluline teave.
COMMENTS SUBMITTED BY THIRD PARTIES
KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED
UPC submitted its comments by letter registered on 17 July 2007.
UPC saatis oma märkused 17. juulil 2007 registreeritud kirjas.
UPC’s submission reiterates its position expressed before the Commission decision to initiate proceedings [31] according to which the business plan of the Citynet project is based on unrealistic economic assumptions, in particular regarding penetration rates and wholesale prices, hence the business plan does not appear to be commercially viable.
Esitises kordas UPC oma seisukohta, mille ta oli esitanud juba enne seda, kui komisjon tegi otsuse menetluse algatamise kohta, [31] nimelt väitis ta, et Citynet-projekti äriplaani aluseks olevad majanduslikud eeldused on ebarealistlikud, eriti kasutajate arvu ja hulgihindade osas, ning seetõttu ei ole äriplaan tõenäoliselt äriliselt tasuv.
To substantiate this claim, UPC submitted a report prepared by a consultancy firm, RBB Economics, which updates other reports prepared by the same consultancy on the issue [32] submitted before the opening of the formal investigation [33].
Selle väite toetuseks esitas UPC konsultatsioonifirmas RBB Economics ettevalmistatud aruande, milles ajakohastati [32] kõnealuse teema kohta samas konsultatsioonifirmas koostatud varasemaid ja enne ametliku uurimismenetluse algatamist [33] esitatud aruandeid.
As regards the commercial viability of the project, UPC argues that the new fibre network would not enable operators to offer significantly different services from the services offered by the current operators.
Projekti ärilise tasuvuse kohta väitis UPC, et uus kiudoptiline võrk võimaldab operaatoritel pakkuda teenuseid, mis erinevad oluliselt praegu tegutsevate operaatorite pakutavatest teenustest.
Consequently, and taking into account that the broadband penetration in the areas to be covered by GNA has already reached 65 % of the households, the new fibre network would fail to attract enough customers for its services to make its business plan viable.
Sellest tulenevalt, ja võttes arvesse tõsiasja, et lairibaühendust kasutab GNA tulevases katvusalas juba praegu 65 % leibkondadest, ei suuda uus võrk leida äriplaani tasuvaks muutmiseks piisavalt teenuste tarbijaid.
To support this argument, UPC submitted figures concerning the overall churn rates [34] for its own cable network concerning the areas where GNA is already providing [35] triple play services.
Selle väite toetuseks esitas UPC arvnäitajad oma kaablivõrgu kliendivoolavuse [34] kohta nendes piirkondades, kus GNA on juba hakanud pakkuma kolmikteenust.
The churn figures cover the periods from 1 January 2006 to 1 June 2007 in the areas where the GNA network is being deployed.
Kliendivoolavuse näitajad hõlmavad ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni 1. juunini 2007 nendes piirkondades, kus rajatakse GNA võrku.
The maximum churn figures indicate that UPC’s penetration rates for analogue cable TV, Internet access, telephony or digital TV in the concerned areas were stable, and were even increasing for Internet access.
Kliendivoolavuse maksimaalsed arvnäitajad tõestavad, et neis piirkondades UPC analoogse kaabeltelevisiooni, interneti, telefoni või digitaaltelevisiooni teenuseid kasutavate inimeste arv püsis stabiilsena ning et internetiühenduse kasutajate arv isegi suurenes.
Therefore, UPC observes that there are no indications that there was a marked decrease of penetration due to the presence of GNA.
Selle põhjal järeldab UPC, et miski ei viita sellele, nagu oleks GNA olemasolu tema klientide arvu märkimisväärselt kahandanud.
In addition, UPC argues that the successful fibre deployments in the Dutch towns of Nuenen and Hillegom [36] brought forward by the Dutch authorities cannot be considered as a proper comparison with the Amsterdam project, as these projects allegedly received significant subsidies from the Dutch Ministry of Economic Affairs, the networks are jointly owned by the inhabitants and the operators, the projects are relatively small [37], and existing broadband operators only offered basic broadband services in both towns.
Lisaks väidab UPC, et kiudoptilise võrgu edukat kasutuselevõttu kahes Madalmaade linnas, Nuenenis ja Hillegomis, [36] millele viitavad Madalmaade ametiasutused, ei saa õigupoolest Amsterdami projektiga võrrelda, sest eeldatavasti said need projektid märkimisväärset toetust Madalmaade majandusministeeriumilt ja need võrgud on elanike ja operaatorite ühisomand, samuti on nimetatud projektid suhteliselt väikesed [37] ja varem tegutsenud lairibaoperaatorid pakkusid mõlemas linnas enne projekti käivitamist üksnes lairibaühenduse põhiteenuseid.
This was in contrast with the situation in Amsterdam, where high speed offers are available on the existing cable and telecommunications networks.
Seega on olukord Amsterdamis, kus kiire andmeedastuse teenused on olemasolevate kaabellevi- ja telekommunikatsioonivõrkude kaudu kättesaadavad, hoopis erinev.
According to UPC, as GNA’s business plan is unlikely to be realistic, the investment of the Amsterdam municipality in GNA is not in line with the MEIP and amounts to State aid.
UPC leiab, et GNA äriplaan ei ole tõenäoliselt realistlik ning et Amsterdami linnavalitsuse investeering GNA-sse ei vasta turumajanduse investeerimispõhimõtetele ja kujutab endast tegelikult riigiabi.
By reference to the Commission’s decision in the Appingedam case [38], UPC also reiterates its prior position that any State aid involved in the project cannot be considered compatible with the Treaty as it would be neither necessary nor proportionate.
Osundades komisjoni Appingedami [38] kohtuasja käsitlevale otsusele, kordab UPC oma varasemat seisukohta ja väidab, et mis tahes projekti kaasatud riigiabi ei saa pidada asutamislepinguga kooskõlas olevaks, sest see ei ole ei vajalik ega ka proportsionaalne.
Furthermore, UPC also expresses doubts as to whether the public investment in GNA is made on equal terms with the investments of the other shareholders of GNA.
Lisaks kahtleb UPC, kas avaliku sektori investeering GNA-sse on tehtud samadel tingimustel, kui muude GNA osanike investeeringud.
UPC argues that the fact that the municipality of Amsterdam undertook certain pre-investments and other GNA shareholders decided to commit themselves to participate in the project after the municipality performed certain feasibility studies indicates that the investment was not pursued on equal terms by all the shareholders which would shed further doubts on the market conformity of the measure.
UPC väidab, et Amsterdami linnavalitsuse teatavad eelinvesteeringud ja asjaolu, et muud GNA osanikud otsustasid projektis osaleda alles pärast seda, kui linnavalitsus oli läbi viinud teatavad teostatavusuuringud, näitab, et kõikide osanike investeerimistingimused ei olnud ühesugused, mis omakorda tekitab lisakahtlusi meetme turuga kokkusobivuse suhtes.
Finally, UPC also points out that if the project fails, the network might be sold cheaply to another operator, which will not have to bear the full investment costs.
Lõpuks märgib UPC, et kui projekt kukub läbi, saab võrgu müüa odavalt muule operaatorile, kellel ei tule kanda täielikke investeerimiskulusid.
This operator therefore could strengthen its competitive position by capitalizing on a publicly funded project.
Seega saab see operaator riiklike vahenditega rahastatud projekti abil oma turuseisundit tugevdada.
UPC also highlights the alleged precedent character of the measure.
Ühtlasi juhib UPC tähelepanu ka meetme väidetavalt pretsedenti loovale olemusele.
In case the Commission were to find that the measure does not constitute State aid, other municipalities might follow the example of Amsterdam in deploying FttH networks.
Kui komisjon peaks leidma, et kõnealune meede ei kujuta endast riigiabi, võivad muud kohalikud omavalitsused järgida oma kiudoptiliste võrkude ehitamisel Amsterdami eeskuju.
UPC highlights that the Dutch Ministry of Economic Affairs and an engineering firm, Arcadis [39] have already developed a freely available, on-line business model calculation [40] allegedly encouraging municipalities to develop their own FttH networks.
UPC rõhutab, et Madalmaade Majandusministeerium ja projekteerimisfirma Arcadis [39] on juba välja töötanud majandusarvutuste on-line-mudeli, [40] mis on vabalt kättesaadav ja väidetavalt ergutab kohalikke omavalitsusi kiudoptilisi võrke välja töötama.
ONO, a Spanish cable operator offering broadcasting transmission and telecommunications services, is of the opinion that the Commission should apply the MEIP test strictly as other municipalities might follow the example and invoke the MEIP in similar projects which could give rise to the proliferation of State subsidies.
Ringhäälingu-, ülekande- ja telekommunikatsiooniteenuseid pakkuva hispaania kaabelsideoperaatori ONO arvates peaks komisjon olema range turumajanduse investeerimisepõhimõtete hindamisel, sest muidu võivad muud kohalikud omavalitsused eeskuju järgida ja kasutada turumajanduse investeerimispõhimõtteid samalaadsetes projektides, mis võib soodustada riiklike toetuste kasutamise levikut.
ONO asserts that public intervention should only take place in specific circumstances such as in the presence of market failure, ensuring the proportionality of the measure and respecting the principle of technological neutrality, which is allegedly not the case in the measure at hand.
ONO hinnangul võib avalik sektor sekkuda üksnes eriolukordades, näiteks kui on tegemist turuprobleemidega, tagades meetme proportsionaalsuse ja järgides tehnoloogilise neutraalsuse põhimõtet, millega kõnealuse juhtumi puhul väidetavalt tegemist ei ole.
If the investment of Amsterdam constituted State aid, ONO argues that any aid involved would be incompatible with the common market, as the circumstances are similar to that of Appingedam [41], and in that case any aid granted will be subject to a recovery obligation.
ONO väidab, et kui selgub, et Amsterdami linna investeering on riigiabi, ei sobi see ega ka mis tahes muu abi kokku ühisturuga, sest asjaolud on sarnased Appingedami juhtumile [41] ja seega tuleb mis tahes abi suhtes kohaldada hüvitamise kohustust.
ONO points out the alleged precedent character of the decision on the question whether and under which conditions the rollout of FttH networks can be supported with public funding.
ONO rõhutab, et otsusest selle kohta, kas ja millistel tingimustel võib kiudoptilise võrgu kasutuselevõttu toetada riiklike vahenditega, saab arvatavasti pretsedent muude sarnaste juhtumite jaoks.
France Telecom (‘FT’), the incumbent fixed line telecom operator in France, takes a similar view to UPC and ONO.
Prantsusmaa turgu valitsev kinnistelefoniside operaator France Telecom (edaspidi „FT”) on UPC-ga ja ONO-ga samal arvamusel.
The company expresses its doubts whether the investment of the municipality of Amsterdam in the Citynet project is in line with the MEIP.
Ettevõte kahtleb, kas Amsterdami linnavalitsuse investeering Citynet-projekti on kooskõlas turumajanduse investeerimispõhimõtetega.
FT also supports the Commission’s approach in distinguishing State aid measures in ‘white’, ‘grey’ and ‘black’ areas, which is applied by the Commission when carrying out the compatibility assessment in the presence of aid [42].
FT toetab samuti komisjoni lähenemisviisi, mille kohaselt komisjon, hinnates abi kokkusobivust, teeb vahet riigiabimeetmete rakendamise vahel „valges”, „hallis” ja „mustas” piirkonnas.
FT asserts that any State intervention in ‘black’ areas (such as Amsterdam) seems difficult to justify, as it results in serious distortions of competition.
FT hinnangul on riiklikku sekkumist raske põhjendada „mustas” piirkonnas (näiteks Amsterdam), sest see tekitab tõsiseid konkurentsimoonutusi.
According to FT, this was particularly the case for the measure at hand, since the deployment of fibre access networks require heavy investments from market operators.
Sellega ongi FT arvates kõnealuse meetme puhul tegemist, sest kiudoptiliste võrkude ehitamine nõuab turuoperaatoritelt suuri investeeringuid.
The comments submitted by COM HEM, a Swedish cable operator, take a similar line to the other operators.
Rootsi kaabelsideoperaatori COM HEM märkused on sarnased muude operaatorite märkustega.
COM HEM generally doubts the market conformity of the investment of the Amsterdam municipality.
Eriti kahtleb COM HEM Amsterdami linnavalitsuse investeeringu kokkusobivuses ühisturuga.
In its observations, COM HEM argues that public funding for broadband projects in urban areas are seldom in line with the MEIP and have strong distortive effects on competition.
COM HEM väidab, et lairibaühenduse projektide riiklik rahastamine linnapiirkondades on vaid harva kooskõlas turumajanduse investeerimispõhimõtetega ning et see avaldab konkurentsile tugevat moonutavat mõju.
COM HEM also calls for a strict application of the MEIP and highlights the precedent value of the Amsterdam case to future municipal and other public sector investments.
COM HEM kutsub üles turumajanduse investeerimispõhimõtteid rangelt rakendama ja rõhutab Amsterdami juhtumi tähtsust pretsedendina kohalike omavalitsuste ja muude avaliku sektori investeeringute puhul.
Another party requiring anonymity, which provides telecommunications services in several European countries, welcomed the Commission decision to initiate the formal investigation procedure.
Huvitatud isik, kes soovis jääda anonüümseks ning kes osutab telekommunikatsiooniteenuseid mitmes Euroopa riigis, tervitas komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsust.