natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The other sectors are sustainable energy production [10], applied research and technology development [11], high-tech services [12], software development [13], quality services [14], mining [15], quarrying and treatment of minerals and marble [16], intensive agriculture and fishery [17], agricultural and agro-industrial cooperatives [18], packaging of agriculture products and fish [19], urban development [20], public car parking [21], liquid gas and fuels undertakings [22], transport to remote landlocked areas [23], large joint ventures [24], large international trade companies [25], trade undertakings [26], therapy and rehabilitation centres and disabled homes [27], specific tourism undertakings [28], monasteries for erecting hostels and cultural centres [29], engineering [30], undertakings in listed buildings or with traditional production or with a name of origin [31].
Ülejäänud sektorid on energia säästev tootmine, [10] rakendusuuringud ja tehnoloogiaarendus, [11] kõrgtehnoloogilised teenused, [12] tarkvaraarendus, [13] kvaliteetteenused, [14] mäetööstus, [15] maavarade ja marmori kaevandamine ja töötlemine, [16] intensiivpõllundus ja -kalandus, [17] põllumajandus- ja agrotööstusühistud, [18] põllumajandustoodete ja kala pakendamine, [19] linnaarendus, [20] avalikud parklad, [21] vedelgaasi- ja kütuseettevõtted, [22] transport kõrvalistesse raskesti ligipääsetavatesse piirkondadesse, [23] suured ühisettevõtted, [24] suured rahvusvahelised kaubandusettevõtted, [25] kaubandusettevõtted, [26] ravi- ja taastusravikeskused ning puuetega inimeste kodud, [27] konkreetsed turismiettevõtted, [28] kloostritesse hostelite ja kultuurikeskuste loomine, [29] masinaehitus, [30] kaitsealustes hoonetes asuvad või traditsioonilisi või päritolunimetusega tooteid valmistavad ettevõtted. [31] Tootmissektoris ning intensiivpõllunduses ja -kalanduses tegutsevad äriühingud saavad kava kasutada ka väljaspool Kreekat toimuva tegevuse toetamiseks.
Companies active in the manufacturing sector, as well as in intensive agriculture and fishery can also use the scheme for its activities outside of Greece [32].
Rahvusvahelised kaubandusettevõtted saavad kava kasutada nii Kreekas kui ka väljaspool ühendust toimuva tegevuse toetamiseks.
Article 3 of Law 2601/1998 also defines for each sector a specific set of expenditure that may be made from the fund.
Seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 on iga sektori kohta kindlaks määratud ka see, milliseid kulutusi tohib reservfondist teha.
Only firms making investments falling within the categories referred to in Article 3 of the Law 2601/1998 may be beneficiaries of the scheme.
Kava raames võivad abi saada üksnes need äriühingud, kelle investeeringud kuuluvad seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 nimetatud kategooriatesse.
The Greek authorities confirmed that the measure applies to all firms established anywhere in Greece without any distinction between domestic and foreign firms or between new and old firms.
Kreeka ametiasutused kinnitasid, et meedet kohaldatakse kõigi äriühingute suhtes, kes on asutatud mis tahes Kreeka paigas, tegemata vahet kodu- ja välismaistel äriühingutel või uutel ja vanadel äriühingutel.
Eligible projects
Abikõlblikud projektid
The aid concerns investment and operating costs linked to the business activities defined in Article 3 of Law 2601/1998.
Abi hõlmab investeerimis- ja tegevuskulusid, mis on seotud seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 määratletud majandustegevusega.
In the case of investment costs, no difference is made between initial investment and replacement investment.
Investeerimiskulude puhul ei tehta vahet alginvesteeringutel ja asendusinvesteeringutel.
Investment projects may concern mainly:
Investeerimisprojektide hulka võivad kuuluda peamiselt järgmised projektid:
construction, expansion and modernisation of plants and buildings as well as landscaping [34];
tehaste ja hoonete ehitamine, laiendamine ja moderniseerimine ning maastiku ümberkujundamine; [34]
construction of storage capacity [35];
ladude ehitamine; [35]
purchase of unused buildings [36];
kasutamata ehitiste ostmine; [36]
purchase of industrial space [37];
tootmisruumide ostmine; [37]
purchase of new modern machinery and other equipment [38];
uute moodsate masinate ja muude seadmete ostmine; [38]
process-automation systems and related software as well as training [39];
tootmisprotsessi automatiseerimise süsteemid ja asjaomane tarkvara ning koolitus; [39]
means of transportation within greater plant area and for staff [40];
suurematel tööstusaladel liikumiseks ja töötajate veoks kasutatavad transpordivahendid; [40]
refrigerator trucks [41];
külmutusautod; [41]
buildings and equipment intended for accommodation and social needs of workers [42];
töötajate majutamiseks ja nende sotsiaalsete vajaduste rahuldamiseks ettenähtud hooned ja varustus; [42]
environmentally motivated investments [43];
keskkonnatingimuste parandamiseks tehtavad investeeringud; [43]
investment in renewable energy, combined production for electric power and heat (CHP), energy saving [44];
investeeringud taastuvasse energiasse, elektrienergia ja soojuse koostootmisse, energia säästmisse; [44]
establishment, extension or modernisation of laboratories for applied research [45];
rakendusuuringute laborite asutamine, laiendamine ja moderniseerimine; [45]
recycling facilities [46];
ringlussevõturajatised; [46]
investment into efficiency [47];
investeeringud tõhususe suurendamisse; [47]
construction of water and steam transportation network [48];
vee ja auru ülekandevõrkude ehitamine; [48]
computers [49];
arvutid; [49]
software [50];
tarkvara; [50]
further development of software, up to 60 % of total investment [51];
tarkvaraarendus, kuni 60 % ulatuses koguinvesteeringutest; [51]
access land works for mines [52];
pinnaseteisaldustööd juurdepääsuks kaevandustele; [52]
equipment and means of transportation to the islands [53];
seadmed ja transpordivahendid saartele; [53]
transportation equipment [54];
transpordiseadmed; [54]
furniture, equipment [55];
mööbel, seadmed; [55] kasutatud veoautod.
The operating costs may mainly include:
Tegevuskulude hulka võivad kuuluda peamiselt järgmised kulud:
conversion and repair of old plants or buildings or installations [57];
vanade tehaste, hoonete või rajatiste ümberehitamine ja remont; [57]
leasing costs [58];
liisingukulud; [58]
studies for implementation of new technology [59];
uuringud uue tehnoloogia kasutuselevõtmiseks; [59]
cost of relocation for environmental reasons [60];
keskkonnaga seotud põhjustel teisaldamise kulud; [60]
implementation of business plans of over GRD 1 billion (approximately EUR 2,9 million) [61];
üle ühe miljardi Kreeka drahmi (umbes 2,9 miljoni euro) suuruste äriplaanide elluviimine; [61]
training [62];
koolitus; [62]
implementation of restructuring business plan to firms that are not in difficulty [63];
ümberkorraldusi hõlmava äriplaani elluviimine äriühingutes, mis ei ole raskustes; [63]
introduction of process and product certification and related studies [64];
tootmisprotsesside ja toodete sertifitseerimise kasutuselevõtt ja sellega seotud uuringute elluviimine; [64]
restructuring of plants to be more flexible [65];
tehaste ümberkorraldamine nende paindlikkuse suurendamiseks; [65]
innovation and innovative prototypes [66];
uuendused ja uuenduslikud prototüübid; [66]
patent registration [67];
patentide registreerimine; [67]
introduction and adaptation of environmental technologies [68];
keskkonnatehnoloogiate kasutuselevõtt ja kohandamine; [68]
purchase of reproductive proliferating material [69];
paljundusmaterjali ostmine; [69]
studies on organisation and markets [70];
organisatsiooni- ja turuuuringud; [70] abikõlblikkuse uuringud.
The tax exemption corresponds to the totality of the corporate tax on the profits allocated to the reserve fund.
Maksuvabastuse suurus vastab reservfondi paigutatud kasumiosalt arvestatava äriühingu tulumaksu suurusele.
The applicable corporate tax rate is 35 %.
Kohaldatav tulumaksumäär on 35 %.
At least one third of the reserve must be spent within the fist year of its creation, while the rest must be spent within three years at the latest.
Vähemalt üks kolmandik reservist tuleb kulutada selle loomisele järgneva aasta jooksul ja ülejäänud hiljemalt kolme aasta jooksul.
In order to calculate the maximum aid intensity, both the aid and the expenditure shall be discounted to the end of the first year.
Abi suurima osatähtsuse arvutamiseks tuleb nii abi kui ka kulutused diskonteerida esimese aasta lõpule.
The interest rate to be used is the Community reference and discount rate [72] applicable to Greece on the moment of granting the aid, which was 4,43 % for 2004 and 4,08 % for 2005.
Intressimäärana tuleb kasutada Kreeka suhtes abi andmise hetkel kohaldatavat ühenduse viite- ja diskontomäära, [72] mis oli 2004. aastal 4,43 % ja 2005. aastal 4,08 %.
The maximum possible aid intensities are thus 37,05 % and 36,89 % respectively [73].
Abi suurim osatähtsus on seega vastavalt 37,05 % ja 36,89 %. [73]
Law 3220/2004 explicitly excludes cumulation with aid granted under Law 2601/1998.
Seadus nr 3220/2004 välistab sõnaselgelt kumuleerumise seaduse nr 2601/1998 alusel antava abiga.
The Greek authorities confirmed that no other aid schemes exist that would support the same eligible costs.
Kreeka ametiasutused kinnitasid, et ükski teine abikava ei toeta samu abikõlblikke kulutusi.
Duration and budget of the scheme
Kava kestus ja eelarve
Firms referred to in Article 3 of Law 2601/1998 may create a special tax-exempt reserve under Article 2 of Law 3220/2004 of profits accrued only during 2003 and 2004.
Seaduse nr 2601/1998 artiklis 3 osutatud äriühingud võivad luua seaduse nr 3220/2004 artikli 2 kohase maksuvaba reservfondi üksnes 2003. ja 2004. aastal saadud kasumist.
The budget of the scheme is not mentioned and given that the scheme is a tax advantage, the total Government revenue foregone is not limited and depends on the past profits and eligible investments made during the years 2005-07 and the related claims.
Kava eelarvet ei mainita ja arvestades, et kava seisneb maksusoodustuse andmises, ei ole valitsuse saamata jäänud tulu piiratud ning sõltub minevikus saadud kasumist ja aastatel 2005–2007 tehtud abikõlblikest investeeringutest ning asjaomastest taotlustest.
The Commission considered that the non-notified aid scheme constitutes State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Komisjon leidis, et abikava, millest talle ei teatatud, kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
It involved State resources, it affords an advantage to the beneficiaries, it is selective and has an effect on trade.
See sisaldab riigi ressursse, pakub abisaajatele eeliseid, on valikuline ja mõjutab kaubandust.
Since the measure was new and was put into effect without prior notification to the Commission, it constituted unlawful aid.
Kuna tegemist on uue meetmega, mis viidi ellu komisjoni eelnevalt teavitamata, kujutab see endast ebaseaduslikku abi.
The Commission has examined the scheme in the light of Article 87 of the EC Treaty, and in particular, where these provisions apply, under the specific State aid rules.
Komisjon vaatas abikava EÜ asutamislepingu artikli 87 ja eelkõige asjaomaste riigiabieeskirjade seisukohast läbi.
The Commission had serious doubts about whether the measure fulfilled the criteria of any of the applicable rules, and thus about the compatibility of the measure with the common market.
Komisjonil on tõsiseid kahtlusi, kas kõnealune meede vastab mis tahes kohaldatavatele eeskirjadele, teisisõnu kas meede on ühisturuga kokkusobiv.
The Federation of Greek Industries (hereinafter referred to as ‘FGI’) submitted its comments as an interested third party.
Kreeka Tööstusliit (edaspidi „tööstusliit”) esitas huvitatud kolmanda isikuna oma märkused.
The FGI first argued that the Commission considerably restricted its rights by rejecting its request for an extension of the time limit for the submission of its comments.
Tööstusliit väitis kõigepealt, et komisjon piiras märgatavalt tema õigusi, lükates tagasi tema taotluse pikendada märkuste esitamise tähtaega.
The FGI then argued that the measure is of general nature and not selective.
Seejärel väitis tööstusliit, et kõnealune meede on üldine ega ole valikuline.
Even if some aspects of the measure are selective, the tax-exempt reserve was created with a view to supporting specific types of investment costs of any undertaking, so it should be considered as a general tax measure.
Isegi kui mõned meetme aspektid on valikulised, loodi maksuvaba reservfond selleks, et toetada mis tahes ettevõtte teatavat liiki investeerimiskulusid, nii et seda tuleks pidada üldiseks maksumeetmeks.
The FGI then claims that the measure is existing aid within the meaning of Article 1(b) of Regulation (EC) No 659/1999.
Tööstusliit väitis lisaks, et meede on olemasolev abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 lõike b tähenduses.
For the Federation, Law 3220/2004 merely adapts the method for the setting up of the reserve, which is part of a State aid scheme established by Law 2601/1998, which was approved by the Commission.
Tööstusliidu arvates kohandatakse seadusega nr 3220/2004 üksnes reservfondi moodustamise meetodit, samal ajal kui reservfond on osa seadusega nr 2601/1998 kehtestatud riigiabi kavast, mille komisjon heaks kiitis.
The FGI considers that Law 3220/2004 introduces a technical adaptation, i.e. the possibility to create a tax-exempt reserve before the investment, does not have any concrete influence on the scope, amount or effect of the scheme.
Tööstusliit on seisukohal, et seadusega nr 3220/2004 sätestati tehniline kohandus, s.o võimalus luua maksuvaba reserv enne investeeringuid, kuid sellel ei ole konkreetset mõju abikava kohaldamisalale, summale ega mõjule.
The FGI also holds that neither the existence of a larger group of beneficiaries nor an increase in the budget, nor investments of a higher amount invoked by the Commission would be direct consequences of the change in the method for creating the reserve.
Tööstusliit arvab ka, et nii abisaajate rühma, eelarve kui ka investeeringute suurenemine, millele komisjon viitab, ei ole reservi moodustamise meetodi muutmise otsene tagajärg.
According to the FGI, even if other changes introduced by Law 3220/2004 were to be considered as new aid, it would have to be considered as a severable amendment to the existing aid scheme.
Tööstusliit leiab, et isegi juhul, kui muid seadusega nr 3220/2004 kehtestatud muudatusi peetakse uueks abiks, tuleb seda pidada olemasoleva abikava eraldiseisvaks muudatuseks. Sellisel juhul tuleb teatada üksnes uutest asjaomastest sätetest ja muudetud kava liigitamist olemasolevaks abiks ei muudetaks.
For the FGI, the reasoning in the opening decision is unclear and equivocal, and insofar as the Commission based its decision on other factors, it has not fulfilled its duty to state reasons under Article 253 of the EC Treaty.
Tööstusliidu arvates on menetluse algatamise otsuses esitatud põhjendused ebaselged ja mitmemõttelised, ning kuna komisjoni otsus rajaneb muudel teguritel, ei ole ta täitnud oma põhjendamiskohustust vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 253.
The FGI criticises the fact that the opening decision does not explain the calculation of the aid intensity, in order to allow a comparison with the aid intensity which arose under Law 2601/1998.
Tööstusliit kritiseerib asjaolu, et menetluse algatamise otsuses ei ole selgitatud abi osatähtsuse arvutamist, et seda oleks võimalik võrrelda seaduse nr 2601/1998 alusel tekkinud abi osatähtsusega.
The FGI then argues that even if the Commission considered that the severable alterations had to be notified as new aid, their compatibility would have to be assessed for each individual beneficiary on a case-by-case basis [75].
Lisaks sellele väidab tööstusliit, et isegi kui komisjon leiab, et eraldiseisvatest muudatustest oleks tulnud teatada nagu uuest abist, tuleb nende ühisturuga kokkusobivust hinnata iga abisaaja puhul eraldi. [75] Seda tehes peab komisjon eelkõige käsitama oma varasemat otsust (milles peeti seadust nr 2601/1998 ühisturuga kokkusobivaks abiks) kui raamistikku, mida ei saa kõnealuse menetluse käigus muuta. V. KREEKA MÄRKUSED V.1. Seadus nr 3220/2004 on olemasolev abi
Greece claims that Article 2(2) of Law 3220/2004 does not move the point in time at which the investment is carried out.
Kreeka väidab, et seaduse nr 3220/2004 artikli 2 lõikega 2 ei muudeta investeeringu tegemise aega.
Moreover, Greece argues that a change in the point in time at which undertakings form the reserve does not have any direct correlation with an increase in the group of beneficiaries.
Lisaks sellele väidab Kreeka, et ettevõtete reservi moodustamise aeg ei ole abisaajate rühma suurenemisega otseselt seotud.
Greece furthermore considers that there is no direct correlation between the widening of the range of beneficiaries and the distortion of competition.
Peale selle leiab Kreeka, et abisaajate ringi laienemine ja konkurentsi moonutamine ei ole otseselt seotud.
The Greek authorities also consider it necessary to divide the undertakings which benefit from Law 3220/2004 into two categories:
Samuti peavad Kreeka ametiasutused vajalikuks jagada seaduse nr 3220/2004 alusel abi saavad ettevõtted kaheks: ettevõtted, kellel oli maksuvaba reservfondi loomise õigus juba seaduses nr 2601/1998 sätestatud kava alusel. Sellisel juhul uut majanduslikku eelist ei teki, nii et abi tuleb pidada olemasolevaks abiks. Seega teavitamiskohustus ei kehtinud ja abi ei saa tagasi nõuda;
Lastly, Greece argues that the reasons stated by the Commission for describing the measure introduced by Law 3220/2004 as new State aid are unclear and inadequate, which is in breach with Article 253 of the EC Treaty.
Viimasena väidab Kreeka, et komisjon põhjendas seadusega nr 3220/2004 kehtestatud meetme uue riigiabina käsitamist ebaselgelt ja ebapiisavalt ning see on vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 253.
Possibility of inclusion of the measure in the existing Community frameworks for compatible State aid
Võimalus lisada meede olemasolevatesse ühenduse raamistikesse ühisturuga kokkusobiva riigiabi kohta
The Greek authorities consider that investments from the tax-exempt reserve fund qualify for inclusion in the following frameworks of permissible State aid:
Kreeka ametiasutused leiavad, et maksuvabast reservfondist tehtavad investeeringud saab lisada järgmistesse lubatud riigiabi raamistikesse:
Commission notice on de minimis aid [77];Guidelines on National Regional Aid (hereinafter ‘RAG’) [78];Multisectoral framework on regional aid for large investment projects (hereinafter ‘MSF’) [79];EFTA Surveillance Authority Decision No 152/01/COL of 23 May 2001 revising the guidelines on the application of the EEA State aid provisions to aid for environmental protection [80], (hereinafter ‘Environmental Guidelines’);
komisjoni teatis vähese tähtsusega abi kohta; [77]piirkondliku riigiabi andmise juhend; [78]mitut valdkonda hõlmav raamprogramm piirkondliku abi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele (edaspidi „mitut valdkonda hõlmav raamprogramm”); [79]EFTA järelevalveameti 23. mai 2001. aasta otsus nr 152/01/COL, millega muudetakse suuniseid, mis käsitlevad Euroopa Majanduspiirkonna riigiabisätete kohaldamist keskkonnakaitseks antava abi suhtes [80] (edaspidi „keskkonnasuunised”);
Community framework for State aid for Research and Development (hereinafter ‘R&D Framework’) [81];Commission Regulation (EC) No 68/2001 of 12 January 2001 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to training aid (hereinafter ‘Training BER’) [82];Commission Regulation (EC) No 70/2001 of 12 January 2001 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to State aid to small and medium-sized enterprises (hereinafter ‘SME BER’) [83];the Community guidelines for State aid in the agriculture sector [84];the Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture in the wording that is applicable to this aid [85].(45) Aid to undertakings in difficulty and export aid are excluded, and foreign firms established in Greece can use the measure in question.
ühenduse raamistik teadus- ja arendustegevuseks antava riigiabi kohta (edaspidi „teadus- ja arendustegevuse raamistik”); [81]komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (edaspidi „koolitusabi määrus”); [82]komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (edaspidi „VKEde määrus”); [83]ühenduse suunised põllumajandussektoris antava riigiabi kohta; [84]kalandus- ja vesiviljelussektori riigiabi kontrollimise suunised kõnealuse abi suhtes kohaldatavas sõnastuses. [85](45) Raskustes ettevõtetele antud abi ja ekspordiabi ei käsitleta ning Kreekas asutatud välisfirmad saavad kõnealust meedet kasutada.
The Greek authorities also included in their reply a draft legislative proposal to include the measure in the existing frameworks on State aid.
Peale selle lisasid Kreeka ametiasutused oma vastusele õigusakti ettepaneku meetme lisamise kohta olemasolevatesse riigiabi raamistikesse.
They propose to treat tax-exempt reserve funds retroactively as State aid and to establish a national authority that would examine ex post the compliance of each individual case with Community State aid rules.
Kreeka ametiasutuste ettepanek seisneb selles, et maksuvaba reservfondi käsitletaks tagantjärele riigiabina ja et loodaks riiklik asutus, mis kontrolliks tagantjärele iga üksikjuhtumi kokkusobivust ühenduse riigiabieeskirjadega.
Information about investments covered by the Community State aid rules
Teave ühenduse riigiabieeskirjadega hõlmatud investeeringute kohta
According to the Greek authorities, 3315 undertakings have received an amount lower than EUR 100000, so these cases can be considered as being included in the de minimis scheme.
Kreeka ametiasutuste sõnul on 3315 ettevõttele antud alla 100000 euro suurune summa, nii et neid juhtumeid saab pidada vähese tähtsusega abi kava kohaldamisalasse kuuluvaks.
As regards the other 320 undertakings, the case-by-case examination had begun and was ongoing.
Ülejäänud 320 ettevõtet hakati ükshaaval kontrollima.
On the basis of the checks that have already been completed, investments that according to the Greek authorities may comply with the RAG account for:
Juba tehtud kontrollimiste põhjal hõlmavad investeeringud, mis võivad Kreeka ametiasutuste sõnul vastata piirkondliku riigiabi juhendile:
the entire tax-exempt reserve fund of 84 undertakings,
84 ettevõtte puhul kogu maksuvaba reservfondi;
part of the reserve fund of 103 undertakings.
103 ettevõtte puhul osa reservfondist.
Financial consequences of a negative decision by the Commission in this matter
Kõnealuse küsimuse kohta tehtava komisjoni negatiivse otsuse rahalised tagajärjed
The Greek authorities believe that a negative decision and the consequent recovery of the amounts would be disastrous for the country.
Kreeka ametiasutused usuvad, et negatiivsel otsusel ja sellele järgneval abi tagasinõudmisel oleksid riigi jaoks rasked tagajärjed. Kreeka ametiasutused avaldavad arvamust, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib kohus erandkorras arvestada oma otsuse talumatuid rahalisi tagajärgi ja neid piirata.
Qualification as State aid
Riigiabiks kvalifitseerimine
The Commission considers that the measure under scrutiny fulfils all the four cumulative conditions to be considered aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty, as also explained more precisely in the Commission notice on the implementation of State aid rules to measures related to direct business taxation [87].
Komisjon leiab, et kontrollitav meede vastab kõigile neljale kumulatiivsele tingimusele, mis näitavad, et tegemist on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohase abiga, nagu on täpsemalt seletatud ka komisjoni teatises riigiabieeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes. [87]