natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the heading of section 5.4 is replaced by the following:
punkti 5.4 pealkiri asendatakse järgmisega:
ACTIVITY DATA OF STATIONARY INSTALLATIONS’;
TEGEVUSANDMED PAIKSETE KÄITISTE PUHUL”;
The second paragraph of section 5.5 is replaced by the following:
punkti 5.5 teine lõik asendatakse järgmisega:
‘In order to achieve highest transparency and widest possible consistency with national greenhouse gas inventories, the use of emission factors for a fuel expressed as t CO2/t rather than t CO2/TJ for combustion emissions is restricted to cases where unreasonable costs would otherwise be incurred by the operator, and to cases defined in activity-specific Annexes of these guidelines.’;
„Selleks et saavutada võimalikult suur läbipaistvus ja võimalikult suur ühtsus kasvuhoonegaaside riiklike andmekogudega, on põlemisel tekkiva heite korral kütuse heitekoefitsiendi väljendamine suhte t CO2/TJ asemel suhtega t CO2/t lubatud ainult juhul, kui muu lähenemise korral oleksid käitaja kulud põhjendamatult suured, samuti juhtudel, mis on määratletud kõnealuseid tegevuspõhiseid suuniseid käsitlevates lisades.”
the heading of section 6 is replaced by the following:
Punkti 6 pealkiri asendatakse järgmisega:
MEASUREMENT BASED METHODOLOGIES FOR STATIONARY INSTALLATIONS’;
MÕÕTMISPÕHISED MEETODID PAIKSETE KÄITISTE JAOKS”.
Section 7.1 is amended as follows:
Punkti 7.1 muudetakse järgmiselt:
‘Under the calculation based methodology following the provisions of section 5.2, the competent authority will have approved the combination of tiers for each source stream in an installation plus approved all other details of the monitoring methodology for that installation as contained within the installation’s permit or, for aviation activities, the aircraft operator’s monitoring plan.
„Arvutusmeetodi kasutamise korral vastavalt punkti 5.2 sätetele peab pädev asutus olema heaks kiitnud käitise kõikide lähtevoogude puhul kasutatavate määramistasandite kombinatsiooni, samuti kõik muud asjaomase käitise seiremeetodi üksikasjad, mida sisaldab käitise luba, või, lennutegevuse puhul, õhusõidukite käitaja seirekava.
In doing so, the competent authority has authorised the uncertainty directly resulting from correct application of the approved monitoring methodology, and the evidence of that approval is the content of the permit or, for aviation activities, the content of the approved monitoring plan.
Seda tehes lubab pädev asutus heakskiidetud seiremeetodi nõuetekohasest rakendamisest otseselt tuleneva mõõtemääramatuse ning selle tõenduseks on loa sisu või, lennutegevuse puhul, heakskiidetud seirekava sisu.
Stating the combination of tiers in the emissions report shall constitute reporting uncertainty for the purposes of Directive 2003/87/EC.
Määramistasandite kombinatsiooni märkimine heitearuandes kujutab endast mõõtemääramatuse kohta aruandmist direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamise eesmärgil.
Hence there is no further requirement to report on uncertainty if the calculation based methodology is applied.’;
Seega ei esitata arvutusmeetodi kohaldamise korral täiendavaid nõudmisi mõõtemääramatust käsitlevatest andmetest teatamise suhtes.”;
the first sentence of the fifth paragraph is replaced by the following:
viienda lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:
‘In all other cases, the operator shall provide written proof of the uncertainty level associated with the determination of activity data for each source stream in order to demonstrate compliance with the uncertainty thresholds defined in Annexes II to XI and Annexes XIV and XV of these Guidelines.’;
„Käitaja esitab kõikidel juhtudel kirjaliku tõendi kõigi lähtevoogude tegevusandmete määramisega seotud mõõtemääramatustasandite kohta, et tõendada vastavust käesolevate suuniste II–XI ning XIV ja XV lisas esitatud mõõtemääramatustasandite künnistele.”
Section 8 is amended as follows:
Punkti 8 muudetakse järgmiselt:
‘Annex IV to Directive 2003/87/EC sets out the reporting requirements for installations and aircraft operators.
„Aruandmise nõuded käitiste ja õhusõidukite operaatorite puhul on sätestatud direktiivi 2003/87/EÜ IV lisas.
The reporting format set out in Section 14 of this Annex and the information required therein shall be used as a basis for reporting of the quantitative data unless an equivalent electronic standard protocol for annual reporting has been published by the EU Commission.
Koguseliste andmete aruandluse alusena kasutatakse käesoleva lisa punktis 14 esitatud aruandevormi, välja arvatud juhul, kui Euroopa Komisjon on avaldanud aastaaruannete jaoks samaväärse elektroonilise standardprotokolli.
Where a reporting format is specified in an activity-specific Annex, this reporting format and the information required therein shall be used for reporting.’;
Kui tegevuspõhises lisas on esitatud konkreetne aruandevorming, kasutatakse aruandmiseks kõnealust vormingut ja selles nõutud teavet.”;
the 11th paragraph is replaced by the following:
üheteistkümnes lõik asendatakse järgmisega:
‘In order to achieve consistency between data reported under Directive 2003/87/EC and data reported by Member States under the UN Framework Convention on Climate Change and other emission data reported for the European Pollutant Release and Transfer Register (EPRTR), each activity carried out by an installation or aircraft operator shall be labelled applying the codes, if applicable, from the following two reporting schemes:’;
„Et saavutada järjepidevus direktiivi 2003/87/EÜ alusel esitatavate andmete ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel liikmesriikide esitatavate andmete ja muude Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri (EPRTR) jaoks esitatavate andmete vahel, tähistatakse käitise või õhusõidukite käitaja iga tegevus, kasutades võimaluse korral järgmise kahe aruandlussüsteemi koode:”.
Section 9 is amended as follows:
Punkti 9 muudetakse järgmiselt:
the first and second paragraphs are replaced by the following:
esimene ja teine lõik asendatakse järgmistega:
‘An operator shall document and archive monitoring data for the installation’s or aircraft operator’s emissions from all emission sources and/or source streams belonging to activities listed in Annex I to Directive 2003/87/EC of greenhouse gases specified in relation to those activities.
„Käitaja dokumenteerib ja arhiveerib käitise või õhusõidukite käitaja kõikidest direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladega seotud allikatest ning lähtevoogudest pärit ja seoses nende tegevusaladega täpsustatud kasvuhoonegaaside heite seire andmed.
The documented and archived monitoring data shall be sufficient to allow for the verification of the annual emissions report of an installation’s or aircraft operator’s emissions submitted by the operator pursuant to Article 14(3) of Directive 2003/87/EC, in accordance with the criteria set out in Annex V to that Directive.’;
Dokumenteeritud ja arhiveeritud seireandmed peavad olema piisavad, et võimaldada käitaja poolt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 14 lõike 3 kohaselt käitise või õhusõidukite käitaja aastaheite kohta esitatud aruande tõendamist vastavalt direktiivi V lisas sätestatud kriteeriumidele.”;
in the fourth paragraph, the words ‘an operator of an installation’ are replaced by the words ‘an operator’;
neljandas lõigus asendatakse sõnad „käitise käitaja” sõnaga „käitaja”;
the fifth indent of the fifth paragraph is replaced by the following:
viienda lõigu viies taane asendatakse järgmisega:
documentation of the process of collection of activity data for the installation or aircraft operator and its source streams,’;
käitise või õhusõidukite käitaja ja selle lähtevoogude kohta tegevusandmete kogumise korraga seotud dokumendid;”;
The following paragraph is added at the end of section 9:
punkti 9 lõppu lisatakse järgmine lõik:
‘The following additional information shall be retained for aviation activities:
„Lennutegevuse korral säilitatakse ka järgmine täiendav teave:
the list of aircraft owned and leased-in, and necessary evidence for the completeness of that list,
nii käitajale kuuluvate kui ka liisitud õhusõidukite loetelu ja vajalikud tõendid selle kohta, et osutatud loetelu on täielik;
the list of flights covered in each reporting period, and necessary evidence for the completeness of that list,
igal aruandeperioodil toimunud lendude loetelu ja vajalikud tõendid selle kohta, et osutatud loetelu on täielik;
data used for determination of payload and distance relevant for the years for which tonne-kilometre data is reported,
kasuliku koormuse ja vahemaa määramiseks kasutatud andmed aastatel, mille kohta esitatakse tonnkilomeetriandmed;
documentation on the approach for data gaps if applicable, and the data used for closing the data gaps where they have occurred.’;
andmelünkade esinemise korral dokumendid andmelünkade täitmismeetodi kohta ja andmed, mida kasutati andmelünkade täitmiseks.”
Section 10 is amended as follows:
Punkti 10 muudetakse järgmiselt:
in the third paragraph of Section 10.3.3, the word ‘installation’ is replaced by the words ‘installation or aircraft operator’;
punkti 10.3.3 kolmandas lõigus asendatakse sõna „käitis” sõnadega „käitis või õhusõidukite käitaja”;
in Section 10.4.1, the third paragraph is replaced by the following:
punktis 10.4.1 asendatakse kolmas lõik järgmisega:
‘The operator shall submit the emissions report, a copy of its approved monitoring plan or plans, and any other relevant information to the verifier.’;
„Käitaja esitab kontrollijale heitearuande, koopia oma heakskiidetud seirekavast või -kavadest ja muu asjakohase teabe.”;
in Section 10.4.2, second paragraph, point (a), the second indent is replaced by the following:
punkti 10.4.2 teise lõigu alapunktis a asendatakse teine taane järgmisega:
understand each activity undertaken by the installation or aircraft operator, the emission sources, source streams within the installation or the aircraft operator’s relevant aviation activities, the metering equipment used to monitor or measure activity data, the origin and application of emission factors and oxidation/conversion factors, any other data used to calculate or measure the emissions, and the environment in which the installation or the aircraft operator operates;’
saama arusaadava ülevaate igast käitises või õhusõidukite käitaja poolt teostatavast tegevusest, heite allikatest, käitises olevatest või õhusõidukite käitaja lennutegevusega seotud lähtevoogudest, tegevusandmete seireks või mõõtmiseks kasutatavatest mõõteseadmetest, heitekoefitsientide ja oksüdatsioonikoefitsientide ja/või teisendustegurite päritolust ja kohaldamisest, muudest heite arvutamiseks või mõõtmiseks kasutatud andmetest ning käitise või õhusõidukite käitaja tegevuskeskkonnast;”;
in Section 10.4.2, Table 3 is replaced by the following table:
punktis 10.4.2 asendatakse tabel 3 järgmise tabeliga:
Materiality Level
Olulisustase
Category A and B Installations, or aircraft operators with annual emissions of equal to or less than 500 kilotonnes CO2
A- ja B-kategooria käitised või õhusõidukite käitajad aastaheitega kuni 500 kilotonni CO2
Category C Installations, or aircraft operators with annual emissions of more than 500 kilotonnes CO2
C-kategooria käitised või õhusõidukite käitajad aastaheitega üle 500 kilotonni CO2
Section 11 in table 4, after the entry for ‘kerosene’, the following new entries are inserted:
Punkti 11 tabelisse 4 lisatakse pärast „petrooleumi” järgmised uued kanded:
Net Calorific Value
Alumine kütteväärtus
2006 IPCC guidelines
IPCC suunised 2006
(exept biomass)
biomass)
‘Aviation gasoline (AvGas)
„Aviobensiin (AvGas)
Jet gasoline (Jet B)
Reaktiivbensiin (Jet B)
Jet kerosene (jet A1 or jet A)
Lennukipetrooleum (Jet A1 või Jet A)
In section 13.5.2, the third sentence of the first paragraph is replaced by the following:
Punkti 13.5.2 esimese lõigu kolmas lause asendatakse järgmisega:
‘The respective laboratories and relevant analytical procedures shall be listed in the monitoring plan.’
„Sellised laboratooriumid ja analüüsimeetodid loetletakse seirekavas.”
In Section 14, first paragraph, the first sentence is replaced by the following:
Punkti 14 esimese lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:
‘Unless otherwise provided by an activity-specific Annex, the following tables shall be used as a basis for reporting and may be adapted corresponding to the number of activities, type of installation, fuels and processes monitored.’
„Kui tegevuspõhises lisas ei ole ette nähtud teisiti, kasutatakse aruandluse alusena järgmisi tabeleid ning neid võib kohandada vastavalt tegevusalade arvule ning nende käitise, kütuste ja protsesside liigile, mille üle teostatakse seiret.”
Section 15 is amended as follows:
Punkti 15 muudetakse järgmiselt:
in Section 15.1, in Table Section 1.A, the following rows are inserted before the row ‘4.
punkti 15.1 tabeli osasse 1.A lisatakse enne rida „4.
Other sectors’:
Muud sektorid” järgmised read:
Civil Aviation’
Tsiviillennundus”
in Section 15.1, in Table Section ‘MEMO ITEMS’, the following row is inserted after the row ‘CO2 emissions from biomass’:
punkti 15.1 tabeli osasse „TÄIENDAVAD KIRJED” lisatakse pärast rida „CO2 heitkogused biomassist” järgmine rida:
‘International Bunkers, Aviation’
„Rahvusvahelised punkrid, lennundus”
The following Annex XIV is added:
Lisatakse XIV lisa järgmises sõnastuses:
‘ANNEX XIV
„XIV LISA
The activity-specific guidelines in this Annex shall be used to monitor and report emissions occurring from aviation activities as listed in Annex I to Directive 2003/87/EC.
Käesolevas lisas esitatud tegevuspõhiseid suuniseid kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ I lisas osutatud lennutegevusel tekkivate heitkoguste seire ja aruandluse puhul.
Annex II for the combustion of fuels is not applicable to mobile sources such as aircraft.
II lisa kütuste põlemise kohta ei kohaldata liikuvate heiteallikate, nt õhusõidukite puhul.
All flights included in Annex I to Directive 2003/87/EC and performed by an aircraft operator during the reporting period shall be included.
Hõlmatakse kõik direktiivi 2003/87/EÜ I lisaga hõlmatud lennud, mis õhusõidukite käitaja teostab aruandeperioodi jooksul.
For the purpose of identifying the unique aircraft operator as defined by Article 3(o) of Directive 2003/87/EC responsible for a flight, the call sign used for Air Traffic Control (ATC) purposes shall be used.
Lennu eest vastutava, direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3 punktis o esitatud määratlusele vastava õhusõidukite käitaja kindlakstegemiseks kasutatakse lennuliikluse juhtimises kasutatavaid kutsungeid.
The call sign is the ICAO designator in box 7 of the flight plan or, if not available, the registration marking of the aircraft.
Nimetatud kutsung on Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni kasutatav tähis lennuplaani lahtris 7 või, kui nimetatud tähis ei ole kättesaadav, õhusõiduki registreerimistähis.
If the identity of the aircraft operator is not known, the owner of the aircraft shall be regarded as the aircraft operator unless it proves to the satisfaction of the competent authority who was the aircraft operator.
Kui õhusõiduki käitaja ei ole teada, loetakse õhusõiduki käitajaks selle omanikku, välja arvatud juhul, kui viimane pädevale asutusele veenvalt tõendab isiku, kes oli õhusõiduki käitaja.
DETERMINATION OF CO2 EMISSIONS
HEITKOGUSTE MÄÄRAMINE
emissions from aviation activities shall be calculated using the formula:
Lennutegevusest tingitud CO2 heitkogused arvutatakse järgmise valemi abil:
emissions = Fuel consumption * emission factor
heitkogus = kütusekulu × heitekoefitsient
CHOICE OF METHODOLOGY
MEETODI VALIK
The aircraft operator shall define in the monitoring plan which monitoring methodology is used for each aircraft type.
Õhusõidukite käitaja määrab seirekavas kindlaks, millist seiremeetodit kasutatakse iga õhusõidukitüübi korral.
In case the aircraft operator intends to use leased-in or other aircraft types which are not yet included in the monitoring plan at the time of submission to the competent authority, the aircraft operator shall include in the monitoring plan a description of the procedure to be used for defining the monitoring methodology for these additional aircraft types.
Kui õhusõidukite käitaja kavatseb kasutada liisitud õhusõidukit või muud õhusõidukitüüpi, mida ei ole seirekavas sel ajal, kui see esitatakse pädevale asutusele, lisab õhusõidukite käitaja seirekavasse selle meetodi kirjelduse, mida kasutatakse osutatud täiendavate õhusõidukitüüpide seire meetodi kindlaksmääramiseks.
The aircraft operator shall ensure that the monitoring methodology, once it has been chosen, is consistently applied.
Õhusõidukite käitaja tagab, et kord valitud seiremeetodit kasutatakse järjepidevalt.
The aircraft operator shall define in the monitoring plan for each aircraft type:
Õhusõidukite käitaja määrab iga õhusõidukitüübi kohta seirekavas kindlaks järgmise:
which calculation formula will be used (method A or method B);
millist arvutusmeetodit kasutatakse (meetod A või meetod B);
the data source which is used for determining the data on fuel uplift and fuel contained in the tank, and the methods for transmitting, storing and retrieving that data;
andmeallikas, mida kasutatakse pardale võetud kütusekoguse ja kütusepaakides oleva kütuse andmete saamiseks ning kõnealuste andmete edastamise, salvestamise ja kättesaamise meetodid;
which method is used to determine density, where applicable.
millist meetodit kasutatakse vajaduse korral tiheduse määramiseks.
When density-temperature correlation tables are used the operator shall specify the source of this data.
Kui kasutatakse tiheduse temperatuurisõltuvuse tabeleid, täpsustab käitaja selliste andmete allika.
For points (b) and (c), where necessary due to special circumstances such as fuel suppliers who cannot provide all the required data for a certain methodology, this list of applied methodologies may contain a list of deviations from the general methodology for specific aerodromes.
Alapunktide b ja c puhul võib kõnealune kasutatavate meetodite loetelu hõlmata üldistest meetoditest kõrvalekaldumiste loetelu konkreetsete lennuväljade puhul, kus see on hädavajalik eriliste asjaolude tõttu, nagu kütusetarnija suutmatus esitada kõiki teatava meetodi kasutamiseks vajalikke andmeid.
FUEL CONSUMPTION
KÜTUSEKULU
Fuel consumption is expressed as fuel consumed in mass units (tonnes) during the reporting period.
Kütusekulu esitatakse aruandeperioodil kasutatud kütuse kogusena massiühikutes (tonnides).
Fuel consumed shall be monitored for each flight and for each fuel and shall include fuel consumed by the auxiliary power unit as provided for by the calculation formulae below.
Igal lennul kasutatud iga kütuse kogus, kaasa arvatud abimootoris kasutatud kütuse kogus, registreeritakse vastavalt tagapool esitatud arvutusvalemitele.
Fuel uplift may be determined based on the measurement by the fuel supplier, as documented in the fuel delivery notes or invoices for each flight.
Õhusõiduki pardale võetava kütuse koguse võib määrata kütusetarnija mõõtmiste alusel, mis dokumenteeritakse iga lennu eest esitatavate kütuse kättetoimetamisteatiste või arvetega.
Alternatively, fuel uplift may also be determined using aircraft onboard measurement systems.
Teise võimalusena võib õhusõiduki pardale võetava kütuse koguse määrata õhusõiduki pardal olevate mõõtesüsteemide abil.
The data shall be taken from the fuel supplier, or recorded in the mass and balance documentation, in the aircraft technical log or be transmitted electronically from the aircraft to the aircraft operator.
Kõnealused andmed saadakse kütusetarnijalt või salvestatakse massi ja tasakaalu käsitlevates dokumentides, õhusõiduki tehnilises logiraamatus või edastatakse õhusõiduki pardalt õhusõidukite käitajale elektrooniliselt.
Fuel contained in the tank may be determined using aircraft onboard measurement systems and recorded in the mass and balance documentation, in the aircraft technical log or transmitted electronically from the aircraft to the aircraft operator.
Kütusepaakides oleva kütuse koguse võib määrata õhusõiduki pardal olevate mõõtesüsteemide abil ja see salvestatakse massi ja tasakaalu käsitlevates dokumentides, õhusõiduki tehnilises logiraamatus või edastatakse õhusõiduki pardalt õhusõidukite käitajale elektrooniliselt.
The operator shall choose the method which provides for the most complete and timely data combined with the lowest uncertainty without incurring unreasonable costs.
Käitaja valib meetodi, mis tagab kõige täielikumad ja ajakohasemad andmed, mille puhul on kõige väiksem määramatus ja mis ei nõua ülemääraseid kulutusi.
CALCULATION FORMULAE
ARVUTUSVALEMID
Actual fuel consumed shall be calculated using one of the following two methods:
Tegeliku kasutatud kütusekoguse määramiseks kasutatakse üht kahest järgmisest meetodist:
METHOD A:
MEETOD A
The following formula is used:
Kasutatakse järgmist valemit:
Actual fuel consumption for each flight (tonnes) = Amount of fuel contained in aircraft tanks once fuel uplift for the flight is complete (tonnes) – Amount of fuel contained in aircraft tanks once fuel uplift for subsequent flight is complete (tonnes) + Fuel uplift for that subsequent flight (tonnes)
Tegelik kütusekulu konkreetsel lennul (tonnides) = kütusekogus (tonnides) õhusõiduki kütusepaakides pärast lennuks kütuse tankimise lõppu – kütusekogus (tonnides) õhusõiduki kütusepaakides pärast seda, kui kütuse tankimine järgmiseks lennuks on lõppenud + selleks järgmiseks lennuks pardale võetava kütuse kogus (tonnides)
In case there is no fuel uplift for the flight or subsequent flight, the amount of fuel contained in aircraft tanks shall be determined at block-off for the flight or subsequent flight.
Kui lennuks või järgmiseks lennuks kütust pardale ei võeta, määratakse õhusõiduki kütusepaakides oleva kütuse kogus lennuks või järgmiseks lennuks liikuma hakkamisel.
In the exceptional case that an aircraft performs activities other than a flight, such as undergoing major maintenance involving the emptying of the tanks, after the flight whose fuel consumption is being monitored, an aircraft operator may substitute the figures “Amount of fuel contained in aircraft tanks once fuel uplift for subsequent flight is complete + fuel uplift for that subsequent flight” by the “amount of fuel remaining in tanks at the start of the subsequent activity of the aircraft”, as recorded by technical logs.
Erijuhul, kui õhusõidukiga teostatakse muid operatsioone kui lend, näiteks suuremaid hooldamistöid koos paakide tühjendamisega, võib õhusõidukite käitaja pärast lendu, mille kütusekulu jälgitakse, asendada arvud „kütusekogus õhusõiduki kütusepaakides pärast seda, kui kütuse tankimine järgmiseks lennuks on lõppenud + selleks järgmiseks lennuks pardale võetava kütuse kogus” väärtusega „õhusõidukiga teostatava muu operatsiooni alguseks kütusepaakidesse jäänud kütuse kogus” vastavalt tehnilise logiraamatu sissekandele.
METHOD B:
MEETOD B
Actual fuel consumption for each flight (tonnes) = Amount of fuel remaining in aircraft tanks at block-on at the end of the previous flight (tonnes) + Fuel uplift for the flight (tonnes) – Amount of fuel contained in tanks at block-on at the end of the flight (tonnes)
Tegelik kütusekulu konkreetsel lennul (tonnides) = õhusõiduki paakidesse jäänud kütusekogus (tonnides) paigalejäämisel pärast eelmise lennu lõppu + lennuks õhusõiduki pardale võetud kütusekogus (tonnides) – kütusekogus (tonnides) õhusõiduki kütusepaakides paigalejäämisel pärast lennu lõppu.
The moment of block-on may be considered equivalent to the moment of engine shut down.
Paigalejäämise hetke võib lugeda samaväärseks mootori väljalülitamise hetkega.
When an aircraft did not perform a flight previous to the flight whose fuel consumption is being measured, aircraft operators may provide the amount of fuel remaining in aircraft tanks at the end of the previous activity of the aircraft, as recorded by technical logs, instead of the “Amount of fuel remaining in aircraft tanks at block-on at the end of the previous flight”.
Kui enne lendu, mille kütusekulu mõõdetakse, õhusõiduk lendu ei sooritanud, võib õhusõidukite käitaja teatada suuruse „õhusõiduki paakidesse jäänud kütusekogus (tonnides) paigalejäämisel pärast eelmise lennu lõppu” asemel tehnilise logiraamatu alusel kütusekoguse, mis oli õhusõiduki kütusepaakidesse jäänud õhusõiduki eelmise tegevuse lõpuks.
QUANTIFICATION REQUIREMENTS
NÕUDED KOGUSTE MÄÄRAMISE KOHTA
Tier 1
määramistasand