natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 11 July 2001, ‘Danske Busvognmaend’ filed an action with the Court of First Instance (hereinafter referred to as ‘the CFI’) for annulment of the initial decision.
11. juulil 2001 esitas Danske Busvognmænd esimese astme kohtule hagi algse otsuse tühistamiseks.
By judgment of 16 March 2004 (hereinafter referred to as ‘the Combus judgment’), the CFI annulled the initial decision ‘in so far as it declares aid granted by the Danish authorities to Combus A/S in the form of capital injections in the amounts of DKK 162 million and DKK 328 million to be compatible with the common market’ [8].
16. märtsi 2004. aasta otsusega (edaspidi „Combusi kohtuotsus”) tühistas esimese astme kohus algse otsuse „selles osas, mille kohaselt sellega tunnistatakse, et Taani ametiasutuste poolt äriühingule Combus A/S 162 miljoni Taani krooni ja 328 miljoni Taani krooni suuruste kapitalisüstide kujul antud abi on ühisturuga kokkusobiv” [8].
As far as the capital injection in the amount of DKK 328 million is concerned, the CFI found, firstly, that the initial decision is ‘vitiated by an error in that it finds the payment of DKK 328 million to be compensation for public service obligations for the purposes of Articles 2 and 10 to 13 of Regulation (EC) No 1191/69. […] Accordingly, the contested decision must be annulled in so far as it authorised the payment of DKK 328 million pursuant to that regulation, without its being necessary to rule on the other pleas put forward on this point’ [9].
328 miljoni Taani krooni suuruse kapitalisüsti kohta leidis esimese astme kohus esiteks, et algse otsuse „muudab kehtetuks viga, millega leiti 328 miljoni Taani krooni suuruse summa maksmine olevat hüvitis määruse nr 1191/69 artiklist 2 ning artiklitest 10-13 tulenevate avaliku teenindamise kohustuste eest. […] Sellest lähtuvalt tuleb vaidlustatud otsus tühistada selles osas, mis on seotud 328 miljoni Taani krooni maksmise lubamisega kõnealuse määruse alusel, ilma et oleks vaja teha otsust muude selles küsimuses esitatud väidete kohta” [9].
Case C-280/00 Altmark Trans and Regierungspräsidium Magdeburg [2003] ECR p. I-7747, paragraphs 107 and 108 (hereinafter referred to as the “Altmark Judgment”) ’ [11].
Kohtuasi C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EKL 2003, lk I-7747, punktid 107 ja 108 (edaspidi „Altmarki kohtuotsus”) [11].
Accordingly, the plea directed against the contested decision in so far as it authorises the payment of the DKK 328 million on the basis of Article 73 EC must be upheld.
Sellest lähtuvalt tuleb väidet vaidlustatud otsuse vastu toetada selles osas, mis on seotud 328 miljoni Taani krooni maksmise lubamisega EÜ asutamislepingu artikli 73 alusel”.
Following the judgment of the CFI, the Commission prepared a new decision.
Pärast esimese astme kohtu otsust koostas komisjon uue otsuse.
On 11 January 2005, the Commission services met with the Danish authorities in order to get further information on the development of Arriva/Combus in the time lapsed since the initial decision.
jaanuaril 2005 kohtusid komisjoni talituste esindajad Taani ametiasutustega, et saada lähemat teavet Arriva/Combusi olukorra sündmuste käigust alates algse otsuse tegemisest.
On 1 March 2005, the Danish authorities sent the Commission a memo on the development of the Danish bus market, which had been prepared by the Danish Office for transport (Trafikstyrelse).
märtsil 2005 saatsid Taani ametiasutused komisjonile Taani transpordiameti (Trafikstyrelse) koostatud märgukirja Taani bussituru arengusuundumuste kohta.
By letter of 3 March 2005 (SG (2005) D/200926), the Commission informed Denmark of its decision to initiate the procedure provided for in Article 88(2) EC with regard to these measures (hereinafter referred to as ‘the decision to initiate the procedure’), and invited Denmark to submit its comments.
3. märtsi 2005. aasta kirjas (SG (2005) D/200926) teavitas komisjon Taanit oma otsusest algatada kõnealuste meetmete suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) ning kutsus Taanit üles esitama oma märkusi.
The Danish government requested twice a prolongation of the period to submit its observations, which the Commission granted by letters of 5 April 2005 (TREN D (2005) 106964) and 24 June 2005 (TREN D (2005) 113062).
Taani valitsus palus tähelepanekute esitamise tähtaega kahel korral pikendada, millega komisjon nõustus 5. aprilli 2005. aasta (TREN D (2005) 106964) ja 24. juuni 2005. aasta (TREN D (2005) 113062) kirjades.
On 21 June 2005, a meeting between the Commission and the Danish government took place.
21. juunil 2005 toimus komisjoni ja Taani valitsuse kohtumine.
On 30 June 2005, the Danish authorities sent their observations with regard to the decision to initiate the formal proceedings.
Taani ametiasutused esitasid ametliku menetluse algatamise otsuse kohta oma tähelepanekud 30. juunil 2005.
The decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union [13] on 22 September 2005.
Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas [13]22. septembril 2005.
The Commission called on interested parties to submit their comments on the measures covered by this decision within one month of the date of publication, that is to say by 23 October 2005.
Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi otsuses käsitletud meetmete kohta ühe kuu jooksul, see tähendab 23. oktoobriks 2005.
The Commission informed Danske Busvognmaend of its decision to initiate the procedure by letter of 12 May 2005 (TREN (2005) D 109473).
Komisjon teavitas Danske Busvognmændi oma menetluse algatamise otsusest 12. mai 2005. aasta kirjas (TREN (2005) D 109473).
The Commission, following requests of the Danske Busvognmaend, twice prolonged the delay for receiving its observations (letter of 15 July 2005, TREN (2005) D 115786 and letter of 16 August 2005, TREN (2005) D 117806).
Danske Busvognmændi palvel pikendas komisjon märkuste esitamise tähtaega kahel korral (15. juuli 2005. aasta kiri TREN (2005) D 115786 ning 16. augusti 2005. aasta kiri TREN (2005) D 117806).
In a letter dated 17 June 2005 (TREN (2005) A 15223), Danske Busvognmaend asked the Commission to send it a copy of the decision to initiate the procedure including the information which had been removed following a request from Denmark.
17. juuni 2005. aasta kirjas (TREN (2005) A 15223) palus Danske Busvognmænd komisjonilt menetluse algatamise otsuse koopiat koos sellest Taani taotlusel eemaldatud teabega.
By letter of 15 July 2005, the Commission answered that according to Article 24 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules on the application of Article 93 of the EC Treaty [14], the Commission shall not disclose information which it has acquired through the application of the Regulation and which is covered by the obligation of professional secrecy.
15. juuli 2005. aasta kirjas vastas komisjon, et nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) [14] artikli 24 kohaselt ei tohi komisjon avalikustada kõnealuse määruse kohaldamisel saadud teavet, mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.
The Commission further on explained that as the pieces of information which had been deleted from the copy of the decision sent to Danske Busvognmaend were covered by the obligation of professional secrecy, the Commission could not disclose them to it.
Seejärel selgitas komisjon, et kuna Danske Busvognmændile saadetud koopiast kustutatud teabe kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus, ei saa komisjon seda talle avalikustada.
In the same letter of 17 June 2005, Danske Busvognmaend also asked the Commission for a copy of the observations of the Danish government on the decision to initiate formal proceedings.
Samas 17. juuni 2005. aasta kirjas palus Danske Busvognmænd komisjonilt ka koopiat Taani valitsuse tähelepanekutest ametliku menetluse algatamise otsuse kohta.
The Commission answered that Article 20 of Regulation (EC) No 659/1999, which stipulates the rights of interested parties, does not provide for the transmission of the reply of the Member State to the plaintiff and that accordingly, the Commission could not transmit a copy of the observations of the Danish government to Danske Busvognmaend.
Komisjon vastas, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikliga 20, milles on sätestatud huvitatud poolte õigused, ei ole liikmesriigi vastuse edastamist hagejale ette nähtud ning sellest tulenevalt ei saanud komisjon edastada Danske Busvognmændile koopiat Taani valitsuse tähelepanekutest.
With letter of 23 September 2005, Danske Busvognmaend submitted its observations.
23. septembri 2005. aasta kirjas esitas Danske Busvognmænd oma tähelepanekud.
The Commission transmitted these observations with letter of 25 October 2005 (TREN D (2005) 122503) to the Danish authorities, giving Denmark the opportunity to respond to the comments within a period of one month.
Komisjon edastas need tähelepanekud 25. oktoobri 2005. aasta kirjaga (TREN D (2005) 122503) Taani ametiasutustele, andes neile võimaluse märkustele ühe kuu jooksul vastata.
The Commission received Denmark’s response to these observations with letter of 23 December 2005 (SG (2006) A 80), after having prolonged the time period for the reply by one month following a request of the Danish government.
Komisjon sai Taani vastuse kõnealustele tähelepanekutele 23. detsembri 2005. aasta kirjaga (SG (2006) A 80), olles vastamise tähtaega Taani valitsuse palvel ühe kuu võrra pikendanud.
The Commission received comments from one interested party, Arriva Denmark A/S, by letter of 21 October 2005 (TREN (2005) A 27196).
Komisjon sai märkused ühelt huvitatud isikult, äriühingult Arriva Denmark A/S, kes esitas need 21. oktoobri 2005. aasta kirjas (TREN (2005) A 27196).
It transmitted these comments to Denmark by letter of 24 November 2005, giving Denmark the opportunity to respond to the comments within a period of one month.
Komisjon edastas märkused Taanile 24. novembri 2005. aasta kirjaga, andes neile võimaluse märkustele ühe kuu jooksul vastata.
The Commission received Denmark’s response to the comments from Arriva also with letter of 23 December 2005, cited above.
Komisjon sai Taani vastuse Arriva märkuste kohta eespool osutatud 23. detsembri 2005. aasta kirjaga.
The Danish authorities submitted additional factual information with letters of 22 February 2007 and 2 April 2007 (TREN (2007) A 28850).
Taani ametiasutused esitasid lisateavet asjaolude kohta 22. veebruari 2007. aasta ja 2. aprilli 2007. aasta kirjades (TREN (2007) A 28850).
THE DANISH BUS MARKET
TAANI BUSSITURG
GENERAL DESCRIPTION OF THE MARKET
TURU ÜLDINE KIRJELDUS
The decision to initiate the procedure gives (recitals 13 to 22) a detailed description of the Danish bus market.
Menetluse algatamise otsuses (põhjendused 13–22) kirjeldatakse üksikasjalikult Taani bussiturgu.
Accordingly, the description of the bus market is limited here to the most important features of the market for the present case and to additional factual information submitted by the Danish government and the interested parties.
Sellest tulenevalt piirdub bussituru kirjeldus siinkohal turu kõige olulisemate tunnustega käesoleva juhtumi seisukohast ning Taani valitsuse ja huvitatud isikute esitatud lisateabega asjaolude kohta.
Starting in 1990, Denmark has gradually opened its bus market to competition, in the form of public tendering of the public service contracts, which public authorities conclude with bus operators in Denmark.
aastast alates on Taani oma bussituru järk-järgult konkurentsile avanud, korraldades avalikke pakkumisi avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks ametiasutuste ja Taani bussiettevõtjate vahel.
Since 1994, the applicable Community rules on public procurement (Council Directive 92/50/EC of 18 June 1992 on the coordination of public procurement procedures for service contracts [15]) oblige Denmark to tender public service contracts for the provision of bus transport, except if these services are provided ‘in house’ [16].
Kohaldatavate riigihankeid käsitlevate ühenduse eeskirjade (nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiiv 92/50/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord) [15] alusel peab Taani alates 1994. aastast korraldama bussiveoteenuste osutamisega seotud avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks pakkumisi, välja arvatud juhul, kui teenuseid osutatakse asutusesiseselt [16].
In 1999, the year in which Combus for the first time received financial support from the Danish State, 9 out of the 12 Danish counties were tendering out 100 % of their lines.
aastal, kui Combus Taani riigilt esimest korda rahalist toetust sai, olid Taani kaheteistkümnest maakonnast üheksa sõlminud lepingud 100 % bussiliinide puhul.
The 3 remaining counties tendered respectively out 96 % (Copenhagen), 35 % (Ribe) and 21 % (Vyborg) of their lines [17].
Ülejäänud kolmel maakonnal olid sõlmitud lepingud 96 % (Kopenhaagen), 35 % (Ribe) ja 21 % (Vyborg) bussiliinide puhul [17].
Public service contracts in Denmark run for 5 years, some of them foreseeing the option of an extension for another 3 years.
Taanis kehtivad avaliku teenindamise lepingud viis aastat ning mõnes neist on sätestatud võimalus lepingut veel kolmeks aastaks pikendada.
The Danish bus market has been characterised by a process of continued concentration.
Taani bussiturgu iseloomustab pidev koondumisprotsess.
In 1988, more than 400 undertakings were offering bus services, whereas in 2004, only approximately 100 operators remained in business.
aastal pakkus bussiteenuseid üle 400 äriühingu, samas kui 2004. aastal jätkas tegevust veel vaid ligikaudu 100 ettevõtjat.
Historically, the Danish Railways, through their bus subsidiary, were the single biggest operator.
Ajalooliselt oli suurim ettevõtja Danish Railways oma bussiveoteenuseid osutava tütarettevõtja kaudu.
The Danish State kept 100 % of the shares in Combus.
Kõik Combusi aktsiad kuulusid Taani riigile.
Combus and its predecessor had throughout the 1990s a market share of 20 % in Denmark.
Combusi ja tema eelkäija turuosa Taanis oli kogu 1990ndate jooksul 20 %.
In 1997, Arriva Denmark A/S (hereinafter referred to as ‘Arriva’), a subsidiary of the British company Arriva plc, and Connex Denmark A/S (hereinafter referred to as ‘Connex’), a subsidiary of the French company Veolia, entered the Danish bus market through acquisitions [18].
aastal astusid Taani bussiturule omandamise teel Briti äriühingu Arriva plc tütarettevõtja Arriva Denmark A/S (edaspidi „Arriva”) ning Prantsuse äriühingu Veolia tütarettevõtja Connex Denmark A/S (edaspidi „Connex”) [18].
In 1999 and 2004, the last year for which figures are available, the market shares of the three companies were the following:
Aastatel 1999 ja 2004 (viimane aasta, mille kohta on olemas arvandmed) olid kolme äriühingu turuosad järgmised:
Market shares for Combus, Arriva and Connex in 1999 and 2004
Combusi, Arriva ja Connexi turuosad aastatel 1999 ja 2004
Metropolitan Denmark
Emamaa
Entire country
Terve riik
Entire country excluding Metropolitan Denmark
Terve riik peale emamaa
For the interpretation of these figures, the following information is necessary: In 2001, Arriva acquired Combus.
Kõnealuste arvandmete tõlgendamiseks on vaja teada, et 2001. aastal omandas Arriva Combusi.
Later the same year, Connex acquired 50 % of the lines initially exploited by Combus from Arriva.
Samal aastal omandas Connex Arrivalt 50 % bussiliinidest, mida algselt teenindas Combus.
In 2004, Arriva further strengthened its position by acquiring the undertaking Wulff Bus A/S, which had a 10 % market share in the province of Jutland.
aastal tugevdas Arriva oma positsiooni veelgi, omandades äriühingu Wulff Bus A/S, kellele kuulus Jüütimaa maakonnas 10 % turust.
The Danish bus market represents a total volume of appr. DKK 5,5 billions per year.
Taani bussituru kogumaht moodustab ligikaudu 5,5 miljardit Taani krooni aastas.
FINANCIAL DIFFICULTIES OF COMBUS
COMBUSI FINANTSPROBLEEMID
As explained in the decision to initiate the procedure (recitals 34 and following), Combus had, following its spin-off from the Danish Railways, embarked on an ambitious expansion policy.
Nagu menetluse algatamise otsuses selgitati (põhjendus 34 ja järgnevad), asus Combus pärast Danish Railwayst eraldumist rakendama auahnet laienemispoliitikat.
Combus won many new contracts, especially in the Copenhagen area, and increased its turnover by more than 40 % between 1995 and 1999.
Combus sõlmis mitu uut lepingut, eeskätt Kopenhaageni piirkonnas, ja suurendas oma käivet aastatel 1995–1999 enam kui 40 %.
However, the vast majority of these new contracts turned out to be loss-making.
Suur enamik nendest uutest lepingutest osutus aga kahjumlikuks.
As a consequence, Combus got into serious financial difficulties, starting in 1998.
Selle tagajärjel sattus Combus alates 1998. aastast tõsistesse finantsraskustesse.
The following two tables illustrate these difficulties in both absolute numbers and percentages.
Kahes alljärgnevas tabelis näitlikustatakse kõnealuseid raskusi nii absoluutarvudes kui ka protsendimäärades.
Key figures for Combus A/S 1995-2000
Äriühingu Combus A/S olulisemad arvandmed aastatel 1995–2000
(absolute numbers)
(absoluutarvudes)
DKK 1000
1000 Taani krooni
Net turnover
Netokäive
Gross result
Brutotulem
Result before interest
Tulem enne intresse
Year's result
Aasta tulem
Operating profit margin
Tegevuskasumi marginaal
Profit/capital ratio
Kasumi/kapitali suhtarv
Return on equity
Omakapitali tootlus
The privatisation of Combus
Combusi erastamine
Three periods can be distinguished in the process of privatisation of Combus.
Combusi erastamisprotsessis saab eristada kolme etappi.
In the period 1995 to 1998, the Danish State pursued the objective of selling only a minority stake of 25 % but this never materialised.
Ajavahemikul 1995–1998 oli Taani riigi eesmärk müüa üksnes 25 prtotsendiline vähemusosalus, kuid see eesmärk ei täitunud.
Starting at the end of 1998, it launched a first attempt at selling 100 % of the shares.
aasta lõpus proovis Taani esimest korda müüa 100 % aktsiatest.
This attempt failed in July 1999.
See katse luhtus 1999. aasta juulis.
The Danish government then decided to first restructure and then sell the company.
Seejärel otsustas Taani valitsus äriühingu kõigepealt ümber korraldada ja seejärel müüa.
This plan resulted in the sale of Combus to Arriva in early 2001.
Selle kava tulemusel müüdi Combus 2001. aasta alguses Arrivale.
Exploration of the sale of a minority stake (1995 to 1998)
Vähemusosaluse müümise uurimine (1995–1998)
The Act No 232 on DSB Busser A/S of 1995, by which Combus A/S was set up as an independent company, foresaw that the Danish State would sell up to 25 % of the shares in the company until the end of 1998.
aasta seadusega nr 232 äriühingu DSB Busser A/S kohta, mille alusel loodi Combus A/S sõltumatu äriühinguna, nähti ette, et Taani riik müüb kuni 1998. aasta lõpuni kuni 25 % äriühingu aktsiatest.
To this end, a steering committee was set up, which was composed of representatives from the Ministry of Finance, the Ministry of Transport, Combus and external legal and financial advisers.
Selleks moodustati juhtkomitee, kuhu kuulusid rahandusministeeriumi, transpordiministeeriumi ja Combusi esindajad ning välised õigus- ja finantsnõustajad.
The steering committee held a total of 7 meetings, before the work was put on hold in mid 1997.
Juhtkomitee pidas kokku seitse koosolekut, enne kui selle töö 1997. aasta keskpaigas peatati.
First attempt for a full privatisation (1998 to 1999)
Esimene täieliku erastamise katse (1998–1999)
At the beginning of November 1998, the steering committee resumed its work, now with the instruction to prepare the sale of at least a majority holding in Combus.
aasta novembri alguses jätkas juhtkomitee tööd – nüüd paluti sel ette valmistada vähemalt Combusi enamusosaluse müük.
The committee started out with a financial evaluation of the company.
Komitee alustas äriühingu finantshindamisega.
As a basis for this evaluation, Combus submitted in mid November 1998 a forecast of its accounting results for 1998 and a forecast for budget figures for the period 1999 to 2001.
Hindamise aluseks esitas Combus 1998. aasta novembri keskpaigas 1998. aasta raamatupidamistulemuste prognoosi ning ajavahemiku 1999–2001 eelarveandmete prognoosi.
Based on these submissions, the financial adviser of the government, the Copenhagen office of Alfred Berg Corporate Finance (hereinafter referred to as ‘Alfred Berg’), concluded as follows:
Esitatud andmete põhjal tegi valitsuse finantsnõustaja, ettevõtja Alfred Berg Corporate Finance Kopenhaageni büroo (edaspidi „Alfred Berg”) järgmised järeldused:
‘.… it can be concluded that Combus’ total share capital has a negative market value of hundreds of millions of Danish kroner.
„… võib järeldada, et Combusi kogu aktsiakapitalil on sadadesse miljonitesse Taani kroonidesse ulatuv negatiivne turuväärtus.
In addition to the profitability of the primary business having fallen significantly over the last couple of years, the estimated value is further reduced by the significant interest-bearing net debt built up by the company over the same period.
Peale selle, et viimase paari aastaga on oluliselt kahanenud põhitegevuse kasumlikkus, vähendab hinnangulist väärtust ka märkimisväärne intressi kandev netovõlg, mis äriühingul sel ajavahemikul kogunenud on.
Most potential buyers understand, however, that financially and economically very weak companies such as Combus are not traded at large negative values as it would then be more appropriate for the vendor to close down the company.
Enamik võimalikke ostjaid mõistab aga, et selliseid rahaliselt ja majanduslikult väga nõrkasid äriühinguid nagu Combus suurte negatiivsete väärtuste juures ei müüda, kuna sel juhul oleks müüjal asjakohasem äriühingu tegevus lõpetada.
Against this background we recommend that, in the sales process and the information material being prepared in that connection, the scene must be set, as far as possible, for the price of Combus to be set on the basis of the company’s actual equity capital, minus a discount.
Seda silmas pidades soovitame valmistuda müügiprotsessis ja sellega seoses koostatavas teabematerjalis võimalikult suurel määral ette selleks, et määrata Combusi hind äriühingu tegeliku omakapitali põhjal, millest on maha arvatud teatav summa.
On this basis and combined with
Selle põhjal ning arvestades samuti:
the potential for operational improvements
tegevuse tõhustamise võimalikkust,
the potential for synergies
sünergia saavutamise võimalikkust,
the company’s strategic value by virtue of its large market share in the Danish bus sector
äriühingu strateegilist väärtust tänu tema suurele turuosale Taani bussisektoris,
it is presumably still conceivable that, despite the continuing deterioration in the company’s financial and economic situation, a buyer can be found for Combus so that the Danish State (“the State”) can dispose of the company with full cover for its creditors.
on eelduste kohaselt siiski mõeldav, et hoolimata äriühingu rahalise ja majandusliku olukorra jätkuvast halvenemisest võib Combusile leida ostja, nii et Taani riik („riik”) saaks äriühingu võõrandada ja kõik tolle võlausaldajate nõuded täielikult rahuldada.
It should also be expected that the majority of potential buyers will consider that, in the light of Combus’ very weak capital structure and low profitability, the need for an injection of capital into the company is so great that it would be unprofitable for them to acquire Combus’ total share capital for a positive amount.
Samuti on ootuspärane, et enamik võimalikke ostjaid leiab, et pidades silmas Combusi väga nõrka kapitalistruktuuri ja madalat kasumlikkust, on vajadus äriühingusse kapitalisüsti tegemise järele nii suur, et nende jaoks ei ole kasumlik kogu Combusi aktsiakapitali positiivse summa eest omandada.
The considerable uncertainty therefore surrounding the terms under which the State can dispose of Combus can, however, only be overcome by continuing the ongoing sales process.’
Sellest tulenevat märkimisväärset ebakindlust nende tingimuste puhul, millega riik saab Combusi võõrandada, on võimalik lahendada siiski üksnes käimasolevat müügiprotsessi jätkates.”