natgillin/translations-raw huggingface dataset:
general technical security training required by law for security agents such as danger of terrorism, access security, control and searches, security of luggage and freight, weapons and secure areas;
julgestustöötajatele seaduse alusel ette nähtud kutsealane julgestuskoolitus nagu terrorismiohu tõrjumine, juurdepääsu kontroll, kontroll ja läbiotsimine, pagasi ja lasti ohutus, relvad ja muud julgestusega seotud valdkonnad;
other general technical training involving the award of licences, such as apron driving;
muu üldine kutsealane koolitus, mille läbimisel antakse välja tunnistus konkreetsete oskuste omandamise kohta, näiteks juhiluba perroonil liiklemiseks;
other general technical security training in fields such as law, the science of weapons and explosives, basics of control and reading of X-rays;
muu üldine kutsealane ohutuskoolitus muu hulgas järgnevates valdkondades: õigus, relvad ja lõhkeained, kontrolliprotseduuride põhialused ja röntgenpiltide lugemine;
some general training such as quality management and processes (ISO/DIN standard 9001).
teatavad üldise iseloomuga koolitused nagu kvaliteedijuhtimine ja protsessid (ISO/DIN standard 9001).
The training measures are consistent with the relevant national and European legislation.
Koolitusmeetmed on kooskõlas kohaldatavate riiklike ja ühenduse õigusnormidega.
DHL plans to provide all Security Agents with comprehensive training regarding safety aspects which will, however, in the absence of the State aid, be restricted to the minimum, i.e. general technical security training.
DHL kavandab kõigi julgestustöötajate jaoks ulatuslikku julgestusalast koolitust, mis riigiabi ärajäämise korral piirdub siiski miinimumiga, st üldise kutsealase julgestuskoolitusega.
Moreover, the other general technical security training will again be provided for a limited number of employees who will then pass on their knowledge to the other employees.
Ka siin on muud üldist julgestuskoolitust kavandatud pakkuda ainult piiratud arvule töötajatele, kes peavad seejärel oma teadmised edasi andma kaastöötajatele.
Here too, Germany presented subcontracting as an alternative solution the costs of which would be some [(15-30 %)] [6] lower than DHL's personnel costs.
Ka kõnealusel juhul on Saksamaa andmetel alternatiivina võimalik teenuseid sisse osta, kusjuures sellega seotud kulud oleksid ligikaudu [(15–30 %)] [6] võrra väiksemad DHL-i tööjõukuludest.
Middle management training
Keskastme juhtide koolitus
The training of operations middle management is intended for personnel at the logistics centre.
Keskastme operatiivjuhtide koolitus on ette nähtud töötajatele, keda rakendatakse logistikakeskuses.
The Commission is given to understand that they will undergo the above training before acquiring more in-depth knowledge of the areas they are supposed to manage.
Komisjoni arusaama kohaselt läbivad nad kõigepealt eespool nimetatud koolituse ning seejärel antakse neile üksikasjalikumaid teadmisi nende juhitavate valdkondade kohta.
They will also be trained in subjects such as labour law, basic communications, human resource management and conflict management, languages and team building.
Koolitus hõlmab ka selliseid valdkondi nagu tööõigus, suhtlemise alused, personali- ja konfliktijuhtimine, võõrkeeled ja meeskonna moodustamine.
The tasks performed by DHL EAT concern essentially aircraft maintenance before an aircraft is released to service, and the training provided relates to the following job descriptions for 165 employees:
DHL EAT-i tegevus on seotud peamiselt lennukite hooldusega enne lennuloa andmist. DHL EAT-i koolitus hõlmab järgmisi tööülesandeid ja on ette nähtud kokku 165 töötajale:
Simple scheduled maintenance or simple defect rectification before release to service
Lennuki igapäevane ülevaatus (liinihooldus) ja lihtsate vigade kõrvaldamine enne lennuloa andmist
Maintenance technician – mechanic authorising release CAT B 1
Lennukitehnikud/mehaanikud, kellel on lennuki hooldustõendi väljaandmise õigus B1-kategooria
Maintenance including airframe structure, power plant and electrical systems before release to service
Hooldustööd, kaasa arvatud lennuki sõlmede ja detailide, mootorite ja elektrisüsteemide hooldus enne lennuloa andmist
Eligible training costs and planned aid
Abikõlblikud koolituskulud ja kavandatud abi
In the notification Germany provided an overview of eligible costs which was reproduced in the decision initiating the procedure.
Saksamaa esitas teatises abikõlblike kulude ülevaate, mida kajastati uurimismenetluse algatamise otsuses.
The total eligible costs were EUR [(10-15)] million for the training project and EUR 7753000 for the planned training aid.
Abikõlblikud kogukulud olid koolituskava raames [(10–15)] miljonit eurot ja kavandatud koolitusabi 7753307 eurot.
DECISION TO INITIATE THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE OTSUS
The formal investigation procedure was initiated because the Commission had doubts as to whether the training aid was compatible with the common market.
Algatati ametlik uurimismenetlus, sest komisjon kahtles koolitusabi kokkusobivuses ühisturuga.
The Commission doubted in particular whether the aid was actually necessary for the implementation of the training project.
Eriti kahtles komisjon selles, kas riigiabi oli koolituskava elluviimiseks tõepoolest vajalik.
It noted that training aid can be regarded as being compatible with the common market pursuant to Article 87(3)(c) of the EC Treaty only where it is not directly required for the operational l activities of the beneficiary.
Komisjon osutas sellele, et koolitusabi saab EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ühisturuga kokkusobivana käsitleda üksnes siis, kui see ei ole abisaaja majandustegevuseks otseselt vajalik.
In this respect the Commission made reference to its previous decision-making practice [7].
Kõnealuses seoses viitas komisjon oma varasematele otsustele.
It had reason to assume that the beneficiary would need to provide, at least up to a certain extent, similar training to its employees even in the absence of aid.
Komisjonil oli alust eeldada, et abisaaja peab oma töötajatele pakkuma samasugust koolitust vähemalt teatavas mahus ka ilma riigiabita.
First, it was clear that DHL had invested massively in the logistics centre and wanted it to become operational.
Esiteks oli DHL logistikakeskusesse investeerinud ilmselt väga palju vahendeid ja tahtis keskust ka käiku anda.
Germany confirmed that the workers in Belgium were, in principle, unwilling to move to Germany.
Saksamaa kinnitas, et Belgia töötajad ei olnud põhimõtteliselt valmis Saksamaale tööle tulema.
Therefore DHL had to recruit new workers before it could start operations.
Logistikakeskuse käitamise alustamiseks pidi DHL seega tööle võtma uued töötajad.
Second, it seemed that, in order to operate the logistics centre, the workforce required an amount of largely technical training in the following areas:
Teiseks näis, et logistikakeskuse käitamiseks oli vaja töötajate teatavat kutsealast koolitust, mis pidi hõlmama järgmisi valdkondi:
Transmission of company-specific knowledge required for the operation of the business, i.e. knowledge about specific, tailor-made freight systems of DHL.
Majandustegevuseks vajalike ettevõttespetsiifiliste teadmiste andmine: st teadmised teatavate DHL-i tarvis välja töötatud kaubaveosüsteemide kohta.
Acquisition of certain qualifications required by law for the operation of the business. In other words, a certain number of workers need to be acquainted with security concerns.
Teatavate majandustegevuseks seadusega ette nähtud kvalifikatsioonide andmine: teisisõnu tähendab see, et teatav arv töötajaid peab tundma ohutusnõudeid.
This is required by law and needs some formal certification.
See on seadusega ette nähtud ja tuleb ametlikult sertifitseerida.
This follows from the fact that the services provided by DHL intrinsically involve considerable safety and security risks.
Kõnealune nõue tuleneb asjaolust, et DHL-i teenused sisaldavad olemuslikult olulist ohutusriski.
Provision of general technical training directly required to operate the logistics centre. This involves courses such as the Ramp Agent II training for aircraft towing, aircraft de-icing, apron driving, forklift driving and ramp safety.
Logistikakeskuse käitamiseks otseselt vajaliku üldise kutsealase koolituse pakkumine: koolitus hõlmab kursusi maapealse teenuse osutajatele ja selliseid valdkondi nagu lennuki pukseerimine, lennuki jäätõrje, perroonil liiklemine (koos juhiloa väljaandmisega), tõstukite käsitsemine (koos juhiloa väljaandmisega) ja ohutus perroonil.
Provision of other general knowledge not covered by points (b) to (d).
Muude üldteadmiste vahendamine, mis ei kuulu punktide b–d alla.
Third, the Commission doubted whether DHL would be able to attract in sufficient numbers on the local or European labour market workers who had the above mentioned skills.
Kolmandaks kahtles komisjon selles, kas DHL on võimeline kohalikul või Euroopa tööturul värbama käitamiseks vajalikku arvu eespool nimetatud oskustega töötajaid.
Fourth, the Commission had doubts whether the hiring of skilled workers would be an adequate alternative to in-house training.
Neljandaks kahtles komisjon selles, kas juba kvalifitseeritud spetsialistide värbamine on mõistlik alternatiiv ettevõttesisesele koolitusele.
It assumed that at least the specific training and the security training have to be provided by DHL in any event as the former cannot be provided by outside trainers and as DHL must show that its security training is adequate.
Komisjon lähtus sellest, et vähemalt erikoolituse ja ohutusalase koolituse peab igal juhul korraldama DHL, kuna kutsealast erikoolitust ei saa läbi viia väliskoolitajad ning DHL peab näitama, et suudab nõuetekohast ohutusalast koolitust korraldada.
Fifth, the Commission had doubts whether DHL would be able to dispense with some of the courses in the training package, in particular as regards Ramp Agent II, for which it was planned, as indicated in the notification, that even workers already in possession of a licence should undergo the entire training again.
Viiendaks kahtles komisjon selles, kas DHL saab tegelikult loobuda koolituspaketi mõnest kursusest, liiatigi kuna teatise kohaselt on eeskätt maapealse teenuse osutajate suhtes ette nähtud, et ka isikud, kellel juba on asjaomane kutsetunnistus, peavad kogu koolituse läbima uuesti.
Moreover, it was doubtful whether only a limited number of people could be trained as this might adversely affect the smooth operation of services.
Lisaks näis küsitav, kas väljaõpet võib tõepoolest pakkuda ainult piiratud arvule töötajatele, sest see võib mõjutada häireteta tööd.
In fact, DHL had intentionally already recruited the entire personnel with a view to being trained so that it did not make much sense to abandon the planned training and pay employees who were not engaged in any activity.
Lisaks sellele oli DHL koolitust silmas pidades kõik töötajad teadlikult juba tööle võtnud, nii et kavandatud koolitusest ei oleks olnud otstarbekas loobuda ja maksta töötajatele, kes tööd ei tee.
Sixth, the Commission was not sure about DHL's assertion that, in the absence of aid, various services would be contracted out so as to avoid the planned training given that, on the one hand, even then some training under points (a), (b) and (d) would also be necessary and, on the other, the specific aim of DHL's entire investment in Leipzig-Halle is to provide all services related to express parcel delivery using its own personnel and, as the Commission understood from the meeting with the German authorities, even to offer these services to competitors operating at the same airport.
Kuuendaks kahtles komisjon DHL-i väites, et riigiabi saamata jäämisel ostab ta kavandatud koolitusest loobumiseks erinevad teenused mujalt sisse, sest esiteks oleksid isegi sellisel juhul olnud mõned punktides a, b ja d esitatud koolitusmeetmed täiendavalt vajalikud ning teiseks on kogu DHL-i investeering Leipzig-Halles ette nähtud just selleks, et osutada kiirkullerteenust tervikuna oma töötajatega ja – nagu järeldas komisjon arutelust Saksa ametkondadega – pakkuda nimetatud teenuseid isegi teistele samas lennujaamas tegutsevatele konkurentidele.
However, the Commission had, with one exception, no doubt that the training costs had, in principle, been calculated correctly.
Seevastu ei olnud komisjonil, välja arvatud ühes punktis, kahtlusi selles, et koolituskulud olid põhimõtteliselt õigesti kalkuleeritud.
The only misgivings expressed by the Commission concerned the observation that a large part of the training was to be on-the-job training, with the result that the training might have to be deducted from trainee costs as productive hours.
Ainus komisjoni esitatud kahtlus tulenes asjaolust, et suur osa koolitusest pidi toimuma töökohal ja on võimalik, et see tuleks kasulike töötundidena koolitatavatele tehtud kuludest maha arvata.
Germany argues that the notified training aid fulfils all of the criteria laid down in Commission Regulation (EC) No 68/2001 of 12 January 2001 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to training aid [8].
Saksamaa väidab, et teatatud koolitusabi vastab kõikidele komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 68/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes) [8] sätestatud ühisturuga kokkusobivuse tingimustele.
Germany first supplied sufficient information to show that no productive hours are involved in the on-the-job training.
Esiteks tõendas Saksamaa piisavalt, et töökohal toimuv koolitus ei hõlma kasulikke töötunde.
Second, Germany disputes the Commission's right to apply the necessity criterion in the present case as this would be in breach of the principle of non-discrimination.
Teiseks vaidleb Saksamaa vastu sellele, et komisjonil on kõnealuse juhtumi puhul õigus kohaldada vajalikkuse kriteeriumi, sest sellega rikub ta võrdse kohtlemise põhimõtet.
This new approach does not have a legal basis and is not in line with the relevant EC legislation or Commission decision-making practice.
Nimetatud uueks käsitluseks ei ole õiguslikku alust ning see oleks vastuolus ühenduse õiguse asjaomaste sätetega ja/või komisjoni otsustega.
Germany argues that recital 11 to Regulation (EC) No 68/2001 specifies the three criteria which need to be assessed when determining whether aid is limited to the minimum necessary: the type of training provided, the size of the enterprise and its geographical location.
Saksamaa väidab, et määruse (EÜ) nr 68/2001 põhjenduses 11 on esitatud kolm kriteeriumi, mille alusel tuleb kontrollida, kas riigiabi piirdub üksnes vajaliku miinimumiga: pakutava koolituse laad, ettevõtte suurus ja geograafiline asend.
These three criteria make it possible to determine whether the aid measures have an incentive effect and are proportional.
Nimetatud kolme kriteeriumi põhjal otsustatakse, kas koolitusmeetmetel on ergutav mõju ja kas need on proportsionaalsed.
According to the Framework on training aid [9], it is only in the case of specific training measures for large undertakings outside areas assisted under Article 87(3)(a) or (c) of the EC Treaty that the incentive effect is not presumed to exist.
Vastavalt koolitusabi käsitlevale ühenduse raamistikule [9] ei nõuta ergutavat mõju üksnes erikoolitusmeetmeteks ettenähtud abi andmisel suurtele ettevõtetele, mis ei asu piirkonnas, kus tohib piirkondlikku abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel anda.
Since more than 80 % of the notified training project consists of general training measures and involves an undertaking in an area assisted under Article 87(3)(a), the training aid has an incentive effect.
Kuna teatatud koolituskava koosneb siiski rohkem kui 80 % ulatuses üldkoolitusmeetmetest ja on seotud äriühinguga, mis asub EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel abikõlblikus piirkonnas, siis on koolitusabi ergutav mõju olemas.
Also, since the notified aid does not exceed the maximum aid intensities, the positive effects of the assisted training measures are proportional to the distortion of competition, thereby fulfilling the proportionality criterion.
Lisaks sellele ei ületata teatatud abi puhul abi lubatud suurimat osatähtsust, seega on koolitusabi positiivsed tagajärjed konkurentsikahjustustega kohases vahekorras ning sellega on proportsionaalsuse kriteerium täidetud.
Third, Germany underlines the fact that the Commission is required to apply the compatibility criteria specified in recital 32 also for projects not caught by the notification requirement.
Kolmandaks rõhutab Saksamaa, et ka teatamiskohustuslike kavade kontrollimisel on komisjonile punktis 32 nimetatud ühisturuga kokkusobivuse kriteeriumid siduvad.
It argues that different compatibility criteria should not be applied to aid exempted from notification or to aid which exceeds the EUR 1 million threshold and should therefore be notified; projects which need to be notified must not be assessed in a more restrictive manner than projects exempted from notification.
Saksamaa väidab, et teatamiskohustusest vabastatud abi suhtes ja abi suhtes, mis ületab 1 miljoni euro läve ning on seega teatamiskohustuslik, ei tohiks kohaldada erinevaid ühisturuga kokkusobivuse kriteeriume; teatamiskohustuslike kavade kontroll ei tohi olla kitsama ulatusega kui teatamiskohustuseta kavade kontroll.
Therefore, training aid is compatible with the common market if it fulfils all the conditions set out in Regulation (EC) No 68/2001.
Niisiis on koolitusabi ühisturuga kokkusobiv, kui see vastab kõikidele määruses (EÜ) nr 68/2001 sätestatud tingimustele.
Germany claims that this interpretation has been borne out by the Commission in its long-standing decision-making practice, e.g. in the Volvo Gent case [10].
Saksamaa arvates kinnitavad niisugust tõlgendust paljud komisjoni otsused, näiteks Volvo Gent’i käsitlev otsus.
It expressly states that the Commission should also bear in mind the fact that the DHL training project fulfils the criteria laid down in the Webasto decision [11].
Saksamaa osutab sõnaselgelt sellele, et komisjon peaks arvesse võtma ka asjaolu, et DHL-i koolituskava vastab Webasto’t käsitlevas otsuses [11] sätestatud tingimustele.
Fourth, the application of different assessment criteria contravenes the principles of legal certainty and equality of treatment.
Neljandaks on erinevate kontrollikriteeriumide kohaldamine vastuolus õiguskindluse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega.
Fifth, Germany argues that the Commission decisions in the Ford Genk and GM Antwerp cases do not constitute suitable precedents since the facts of the cases were different from those of the present case.
Viiendaks väidab Saksamaa, et komisjoni otsused Ford Genk’ile ja GM Antwerp’ile antava riigiabi kohta ei ole kõnealuse juhtumi jaoks sobivad pretsedendid, sest nende aluseks on teistsugused asjaolud.
Whereas in the first two cases training aid was envisaged for the introduction of a new model and for the continued employment of personnel, the training aid for DHL is to be used for training newly recruited employees to operate a newly built logistics centre.
Kui mõlema esmalt nimetatud juhtumi puhul oli koolitusabi ette nähtud uue mudeli juurutamiseks ja/või töötajate edasiseks töölerakendamiseks, siis DHL-i puhul on koolitusabi eesmärk töötajate väljaõpe uue logistikakeskuse käitamiseks.
The DHL project also differs from the other two cases in the following respects: general training makes up more than 80 % of the project; the undertaking is based in an area assisted under Article 87(3)(a) of the EC Treaty; DHL intends to create new jobs at the logistics centre; and, unlike the car sector, the air transport sector does not suffer from overcapacity but is expanding rapidly.
Lisaks erineb DHL-i kava mõlemast eespool nimetatud juhtumist järgmistes punktides: 80 % DHL-i koolitusmeetmetest on üldkoolitus; äriühing asub piirkonnas, mis on kõlblik saama piirkondlikku abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel, DHL tahab uue logistikakeskuse ehitamisega luua uusi töökohti; lisaks sellele ei ole lennutranspordi valdkonnas erinevalt autotööstusest üleliigseid võimsusi, seda iseloomustab hoopis kiire kasvutempo.
Lastly, Germany provides additional information as regards the matters raised in the decision initiating the procedure.
Kuuendaks edastab Saksamaa lisateavet menetluse algatamise otsuses tõstatatud küsimuste kohta.
It explains that the relevant legal provisions lay down minimum standards for the level of training.
Saksamaa märgib, et kohaldatavates õigusnormides on sätestatud miinimumstandardid koolituse taseme kohta.
However, they do not set a minimum number of qualified personnel which the undertaking has to recruit.
Nendes ei ole aga siiski esitatud asjaomase koolituse saanud töötajate vähimat arvu, kelle ettevõte peab tööle võtma.
On the other hand, Germany indicates how many employees are necessary for the logistics centre to start operating and concludes that the training measures for the additional employees go beyond what is necessary from an operational point of view.
Ühtlasi teatab Saksamaa, kui palju töötajaid on tarvis logistikakeskuse käitamise alustamiseks, ja teeb järelduse, et lisatöötajate jaoks ettenähtud koolitus ületab ettevõtte käitamiseks vajaliku määra.
According to a study provided by Germany and drawn up by an external training consultant, DHL could successfully start operating in Leipzig-Halle with a smaller number of trained employees than envisaged in the notified training project.
Saksamaa esitatud ettevõttevälise koolitusnõustaja uurimuse kohaselt saab DHL-i Leipzig-Halle logistikakeskuse käitamist probleemideta alustada ka väiksema töötajate arvuga kui teatatud koolituskavas ettenähtud väljaõppega töötajate arv.
Comments were also submitted by the beneficiary, DHL, which, like Germany, argues that the Commission diverges in its compatibility assessment from its general decision-making practice in earlier cases.
Ka abisaaja DHL esitas arvamuse, milles ta Saksamaaga sarnaselt väidab, et ühisturuga kokkusobivuse kontrolli puhul kaldub komisjon kõrvale varasematel juhtudel tehtud otsustest.
In its view, the notified aid fulfils all the criteria set out in Regulation (EC) No 68/2001.
Seejuures vastab teatatud riigiabi kõikidele määruses (EÜ) nr 68/2001 sätestatud kriteeriumidele.
The Commission's approach violates the principles of legal certainty and equality of treatment, which prohibit treatment different from that of previous training aid decisions where the necessity issue was not assessed in detail.
Niisugune lähenemisviis on vastuolus õiguskindluse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega, mille kohaselt ei tohi toimida teisiti kui varasemates koolitusabi käsitlevates otsustes, kus vajalikkuse küsimust üksikasjalikult ei kontrollitud.
Further, the Ford Genk and GM Antwerp decisions do not reflect general decision-making practice because the circumstances of these cases are different and cannot be applied by analogy to the case of DHL Leipzig.
Lisaks sellele ei peegelda Ford Genk’ile ja GM Antwerp’ile antavat riigiabi käsitlevad otsused üldist otsustamispraktikat, sest need olid teistsugused juhtumid ning nende asjaolusid ei saa üle kanda DHL Leipzigi juhtumile.
Instead, DHL invokes the criteria set out by the Commission in its decision of June 2006 approving training aid for Webasto and according to which the DHL training project must also be compatible with the common market.
Selle asemel osutab DHL kriteeriumidele, mille komisjon võttis aluseks 2006. aasta juuni otsuses Webasto’le antava koolitusabi heakskiitmise kohta, ja millest tulenevalt peab ka DHL-i koolituskava olema ühisturuga kokkusobiv.
Finally, DHL reiterates that differential treatment of the notified training project leads to inadmissible discrimination against it.
Lõpuks kordab DHL, et erinev tomimisviis teatatud koolituskava puhul seab DHL-i lubamatult ebasoodsasse olukorda.
DHL also provides additional information on the issues raised in the Commission decision to initiate the procedure.
Lisaks sellele edastab DHL lisateavet menetluse algatamise otsuses komisjoni tõstatatud küsimuste kohta.