natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Their position is strengthened in relation to other undertakings competing with them on the Community market, irrespective of whether they are other fisheries undertakings or undertakings in other sectors of economic activity with an interest in reducing their running costs as regards fuel expenditure.
Nende positsioon tugevneb võrreldes teiste ettevõtjatega, kes nendega ühenduse turul konkureerivad, olgu tegu siis teiste kalurite või muude majandussektorite ettevõtjatega, kes on huvitatud kütusekulude vähendamisest oma tootmiskuludes.
Moreover, since the cover mechanism is targeted only at fisheries undertakings, the advantage thus granted to those undertakings must be regarded as a sectoral advantage not accessible to other sectors.
Pealegi, kuna kõnealune kaitsemehhanism hõlmab ainult kalandusettevõtjaid, võib neile ettevõtjatele seeläbi antud soodustust käsitleda kui sektoriaalset soodustust, mida ei saa kasutada teised majandussektorid.
But, by favouring a particular sector, any form of aid distorts or threatens to distort competition (see Commission Decision 2006/269/EC of 8 February 2006 on tax deductions for professional fishermen (Sweden) [20], recitals 31 and 35).
Mis tahes üht kindlat sektorit eelistav abiliik kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi (vt komisjoni 8. veebruari 2006. aasta otsus 2006/269/EÜ kutseliste kalurite maksusoodustuste kohta (Rootsi), [20] põhjendused 31 ja 35).
France objects that this aid did not favour the FPAP’s member undertakings insofar as ‘membership of the FPAP is free and open to all fisheries undertakings provided that they pay their contribution’.
Prantsusmaa väidab vastu, et see abi ei soodustanud kalapüügiriskide ennetamise fondi liikmetest ettevõtjaid, kuivõrd „liitumine kalapüügiriskide ennetamise fondiga on vabatahtlik ja avatud kõikidele kalandusettevõtjatele, kes teevad fondi sissemakseid”.
MQA adds that membership is open ‘without consideration of the structure or nationality of the recipient’.
MQA lisab, et fondiga liitumine on avatud „ega arvesta abist huvitatute struktuuri ega kodakondsusega”.
Lastly, the FPAP points out that ‘the FPAP’s member undertakings are held by French capital, but also by Spanish and Dutch capital’.
Kalapüügiriskide ennetamise fond täpsustab viimaks, et „kalapüügiriskide ennetamise fondiga liitunud ettevõtjad on Prantsuse päritolu, aga esineb ka Hispaania ja Madalmaade kapitali”.
In reply, the Commission observes that the only fisheries undertakings which may join the FPAP are those which have vessels registered in metropolitan France or the overseas departments.
Komisjon vastab selle peale, et kalapüügiriskide ennetamise fondiga saavad liituda ainult need kalandusettevõtjad, kellel on Prantsuse emamaal või ülemeredepartemangudes registreeritud laevu.
Therefore undertakings with Dutch or Spanish capital holding French vessels may indeed become members of the FPAP. It is certainly those vessels to which France and the FPAP allude in their replies.
Seega võivad kalapüügiriskide ennetamise fondiga liituda ka Madalmaade või Hispaania ettevõtjad, kes omavad Prantsuse laevu; kindlasti viitasid Prantsusmaa ja fond oma vastustes just niisugustele laevadele.
But other Community vessels may not become members.
Seevastu teised ühenduse laevad fondiga liituda ei saa.
All the undertakings enjoying the compensation paid by the FPAP compete on the Community market with undertakings whose vessels fly the flag of the other Member States and which also have an interest in reducing their running costs as regards fuel expenditure, but which do not have at their disposal any compensation system of the kind set up by the FPAP.
Kalapüügiriskide ennetamise fondist hüvitist saavad ettevõtjad konkureerivad ühenduse turul ettevõtjatega, kelle laevad sõidavad teiste liikmesriikide lippude all ja kes on samuti huvitatud kütusekulude vähendamisest oma tootmiskuludes, aga kellel ei ole juurdepääsu sellisele hüvitussüsteemile nagu kalapüügiriskide ennetamise fondi loodu.
For that reason, the advantage enjoyed by the member fisheries undertakings or fisheries undertakings which have not yet become members but which are able to do so, i.e. all the undertakings having fishing vessels flying the French flag, is clearly a distortion of competition.
Sel põhjusel kujutab see soodustus, mida saavad kasutada fondiga liitunud kalandusettevõtjad või need, kes pole küll sellega veel liitunud, aga võiksid seda teha – st kõik ettevõtjad, kelle kalalaevad sõidavad Prantsuse lipu all –, endast selgelt konkurentsimoonutust.
The FPAP also takes the view that the factors distorting competition must be sought elsewhere.
Kalapüügiriskide ennetamise fond leiab muu hulgas, et konkurentsimoonutuse põhjusi tuleb otsida mujalt.
Referring to the existence of major additional costs which, according to it, are not economically justified, such as costs resulting from the management of the multiannual guidance plans for the fishing fleet, i.e. management of the fleet’s overall capacity, or costs relating to management of ‘production rights’, the FPAP points out in particular that ‘The “rights” attaching to national “policies” represent (…) the real factor distorting European competition they result mainly from the economic field’.
Osutades olulistele lisakuludele, millel ei ole tema arvates majanduslikku põhjendust ja mis on seotud näiteks kalalaevade mitmeaastaste püügiplaanide – st nende laevade üldise püügivõimsuse – juhtimise või „tootmisõiguste” haldusega, rõhutab kalapüügiriskide ennetamise fond, et „riiklike „strateegiatega” seotud „õigused” kujutavad endast (…) Euroopa konkurentsimoonutuste tegelikku põhjust [ja] need põhjused väljuvad suuresti majandussfäärist”.
In this connection the Commission observes that these costs, whether or not they are higher or lower in France than in the other Member States, are the result of the constraints of the regulatory framework in which fishing is carried out today.
Komisjon märgib selles osas, et nimetatud kulud – olgu need Prantsusmaal siis kõrgemad või madalamad kui teistes liikmesriikides – on seotud piirangutega, mis tulenevad kalandussektoris praegu kehtivatest eeskirjadest.
In its communication of 26 February 2007 on rights-based management tools in fisheries [21], the Commission points out that the Community fisheries sector is characterised by a multiplicity of management instruments and mechanisms and that comparable situations are treated in sometimes very different ways, depending on the Member State.
Oma 26. veebruari 2007. aasta teatises [21] kalanduse õigustepõhiste juhtimissüsteemide kohta meenutab komisjon, et ühenduse kalandussektorit iseloomustab suure hulga juhtimismehhanismide ja -süsteemide olemasolu ning et vahel käsitlevad liikmesriigid sarnaseid olukordi väga erinevalt.
The result is, in particular, that selling and buying are current practice in some Member States, either within established markets or indirectly.
Sellest tulenevalt toimub teatavates liikmesriikides juba kalastusõiguste ost ja müük kas väljakujunenud turgudel või kaudselt.
The costs mentioned by the FPAP are the costs with which the fleets of the various Member States are confronted and correspond to the level of economic development of the fisheries sector.
Kalapüügiriskide ennetamise fondi osutatud kulusid kannavad laevad mitmes liikmesriigis ja need on seotud kalandussektori majandusliku arenguga.
They result from the implementation at national level of the management measures which the common fisheries policy lays down or makes necessary.
Need kulud on tingitud sellest, et riiklikul tasandil rakendatakse ühise kalanduspoliitika raames nõutavaid või vajalikuks peetavaid juhtimismeetmeid.
This implementation does not justify the introduction of specific aid in an individual Member State.
Nende meetmete rakendamine ei õigusta aga eriabi andmist üksikus liikmesriigis.
For that reason, contrary to what the FPAP argues, the distortion of competition must not be assessed within the confines of a ‘relevant market’, for example a ‘regional micro-market’, a concept to which it refers, but, as is provided for under the Treaty, within the common market as a whole.
Sel põhjusel tuleb vastupidiselt kalapüügiriskide ennetamise fondi väidetule hinnata konkurentsimoonutust mitte „asjaomase turu”, nt „piirkondliku mikroturu” (fond kasutabki seda mõistet) raames, vaid ühisturu kui terviku kontekstis, nagu on ette nähtud asutamislepinguga.
Thus, if the effect of the FPAP’s aid is to facilitate the maintenance of fishing within a regional framework and protect resources by preventing deep-sea vessels from falling back on closer grounds or trawlers from targeting more specific fisheries, as is argued by the FPAP, it perfectly matches aid which distorts or threatens to distort competition and therefore, in this respect, State aid.
Nii et kui kalapüügiriskide ennetamise fondi antav abi aitab säilitada kalapüüki teatavates piirkondades ning kaitsta kalavarusid, takistades süvamerelaevadel kalastada hõlpsamini juurdepääsetavates lähivetes või traaleritel vähem energianõudlikes püügikohtades, nagu fond väidab, on kõnealuse abi näol kahtlemata tegu abiga, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, ja seega riigiabiga.
Also, for all the reasons set out above, the Commission considers that the funds advanced by the State and enjoyed by the fisheries undertakings, via the FPAP, distort or threaten to distort competition.
Seetõttu leiab komisjon kõigil eespool nimetatud põhjustel, et riigi eraldatud vahendid, mida kalandusettevõtjad said kasutada kalapüügiriskide ennetamise fondi kaudu, kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi.
Existence of a financial advantage which affects trade between Member States
Liikmesriikidevahelist kaubavahetust mõjutava finantssoodustuse olemasolu
The FPAP disputes the fact that the aid granted to the association’s member fisheries undertakings affects trade between the Member States.
Kalapüügiriskide ennetamise fond vaidleb vastu väitele, nagu mõjutaks ametiühinguga liitunud kalandusettevõtjatele antud abi liikmesriikidevahelist kaubavahetust.
Thus, according to the FPAP, these undertakings carry out their activities in ‘a market which is by no means unique, but which is based more on a “mosaic” of regional micro-markets’.
Selle fondi sõnul tegutsevad need ettevõtjad „turul, mis ei ole mingil juhul ühtne, vaid pigem piirkondlike mikroturgude mosaiik”.
In reply, the Commission notes that the total value of French exports of fishery and aquaculture products to the rest of the world was EUR 1290 million in 2005, 80 % of which went to the Member States of the European Union.
Komisjon nendib oma vastuses, et 2005. aastal eksportis Prantsusmaa kalandus- ja vesiviljelustooteid muudesse riikidesse koguväärtuses 1290 miljonit eurot, kusjuures 80 % ekspordist suundus ELi liikmesriikidesse.
Similarly, the total value of imports of this category of products to France in 2005 was EUR 3693 million, 40 to 60 % of which, according to sources, came from the Member States of the European Union [22].
Sama kategooria toodete import Prantsusmaale ulatus 2005. aastal 3693 miljoni euroni, millest 40–60 % (eri allikate kohaselt) pärines ELi liikmesriikidest.
Measures aimed at favouring a significant number of French fisheries undertakings (more than 30 % of the fleet) by reducing their running costs necessarily have an impact on trade between Member States in the fisheries sector.
Meetmed, mis soodustavad märkimisväärset osa Prantsuse kalandusettevõtjatest (üle 30 % laevadest) tootmiskulude vähendamise kaudu, mõjutavad igasuguse kahtluseta liikmesriikidevahelist kaubavahetust kalandussektoris.
It is therefore clear that the advantage enjoyed by fisheries undertakings by bearing part of their running costs affects trade between Member States.
Seega on ilmne, et kalandusettevõtjatele antud soodustus, mis seisnes tootmiskulude osalises hüvitamises, mõjutab kaubavahetust liikmesriikide vahel.
The four requirements for establishing the existence of State aid are only partially met.
Neli tingimust, mis on riigiabi olemasolu tuvastamiseks nõutavad, on olemas vaid osaliselt.
The advantage enjoyed by fisheries undertakings does result from the use of State resources, it distorts or threatens to distort competition and it affects trade between Member States.
Kalandusettevõtjatele antud soodustus tuleneb riigi vahenditest; see kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning mõjutab kaubandust liikmesriikide vahel.
On the other hand, it is imputable to the State only up to the amount of the advances, since those advances constitute only a part of the FPAP’s liquid assets and the State did not intervene in the choices made by the FPAP to make profitable use of the funds placed at its disposal.
Seevastu saab selle soodustuse lugeda riiklikuks üksnes ettemaksete piires, kuivõrd fondi rahavood moodustusid ka teistest vahenditest ning riik ei sekkunud fondi sellistesse otsustesse, mis puudutasid tema käsutusse antud vahendite investeerimist.
Thus, the Commission concludes that State aid within the meaning of Article 87 of the EC Treaty exists only to the extent of the public funding provided, i.e. EUR 65 or 77 million.
Seepärast tõdeb komisjon, et riigiabiga oli EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses tegemist vaid riigilt fondile eraldatud vahendite osas, mis vastavad 65 (või 77) miljonile eurole.
Finally, the Commission observes that the French authorities, notwithstanding their replies of 7 October 2005 and 21 April 2006, do not actually dispute the Commission’s conclusions on the existence of State aid.
Komisjon märgib lõpetuseks, et Prantsuse ametiasutused ei vaidlustagi hoolimata oma 7. oktoobri 2005. aasta ja 21. aprilli 2006. aasta vastustest komisjoni järeldusi riigiabi olemasolu kohta.
This is because, during the examination of the draft finance act for 2007 by the national parliament, the Minister for Agriculture and Fisheries, questioned on the future of the FPAP, replied: ‘the FPAP has been operational since 1 November 2004, but the European Commission is monitoring it closely, because it involves State aid’ [24].
Kui Prantsuse põllumajandus- ja kalandusministrile esitati parlamendis 2007. aasta rahandusseaduse eelnõu üle toimunud aruteludel küsimus kalapüügiriskide ennetamise fondi tuleviku kohta, vastas minister: „kalapüügiriskide ennetamise fond tegutseb alates 1. novembrist 2004, kuid komisjon teostab fondi üle hoolikat järelevalvet, sest tegemist on riigiabiga.” [24]
Under Article 87(2)(3) of the Treaty, certain categories of aid are or may be considered compatible with the common market.
Asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 kohaselt on teatavad abiliigid ühisturuga kokkusobivad või neid võib pidada sellega kokkusobivaks.
The Commission observes that this aid does not match any of the cases provided for in Article 87(2) of the Treaty.
Komisjon märgib, et kõnealune abi ei vasta asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 loetletud juhtumitele.
In arguing that the FPAP acted as ‘a consumer defence organisation’ or as a ‘union of consumers of petroleum products’, MQA seems to suggest that aid for fisheries undertakings could be treated as ‘aid having a social character, granted to individual consumers’ as provided for in Article 87(2).
MQA, kes kinnitab, et kalapüügiriskide ennetamise fond tegutses „tarbijakaitseorganisatsiooni” või „naftatoodete tarbijate ühendusena”, paistab väitvat, et kalandusettevõtjatele antud abi võib samastada üksiktarbijatele antava sotsiaalabiga, mis on ette nähtud artikli 87 lõikega 1.
In this respect, the Commission would only observe that that paragraph refers specifically to ‘individual consumers’ and not undertakings, and that, consequently, it cannot apply to the present case (see also recital 50 of this Decision).
Komisjon piirdub selles osas vaid märkusega, et kõnealune lõige peab sõnaselgelt silmas üksiktarbijaid, mitte ettevõtjaid, ja järelikult ei saa seda käesoleval juhul kohaldada (vt ka käesoleva otsuse põhjendus 50).
This aid is therefore not compatible with the common market under Article 87(2)(a) of the Treaty.
Kõnealune abi ei ole niisiis kokkusobiv ühisturuga asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti a alusel.
The aid is not aid intended to make good damage caused by natural disasters or other exceptional occurrences, since fluctuations in oil prices are inherent in economic activity.
See abi ei ole ette nähtud ka loodusõnnetuste ega teiste erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks. Naftahinna kõikumine on majandustegevuse loomulik osa.
They also affect other sectors of activity which consume petroleum products in all Member States of the European Union and cannot be regarded as a natural disaster or an exceptional occurrence within the meaning of Article 87(2)(b).
See kõikumine puudutab ka teisi naftatooteid tarbivaid sektoreid kõikides ELi liikmesriikides ning seda ei saa käsitada loodusõnnetuse ega erakorralise sündmusena asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses.
However, MQA objects to this analysis, arguing that the aid does result from an exceptional situation ‘since the Commission itself admits the sector’s exceptional economic and social difficulties’.
MQA vaidlustab selle analüüsi väitega, et abi andmine tulenes erakorralisest olukorrast, „kuna ka komisjon tunnistab, et kõnealuses sektoris esineb erakorralisi majanduslikke ja sotsiaalseid raskusi”.
It is certainly true that the fisheries sector has to cope with particular difficulties which the Commission analysed in detail in its communication of 9 March 2006 entitled ‘improving the economic situation in the fishing industry’ [25].
Tõepoolest, kalandussektoris valitseb eriliselt keeruline olukord, mida komisjon analüüsis üksikasjalikult oma 9. märtsi 2006. aasta teatises kalapüügisektori majandusliku olukorra parandamise kohta.
In this communication, the Commission showed that the sources of the sector’s economic and social difficulties lie in its inadequate structural adjustment to the constraints to which its activity is subject.
Selles teatises näitas komisjon, et kalanduse majanduslikud ja sotsiaalsed raskused tulenevad struktuurilisest kohanematusest sektoril lasuvate tegevuspiirangutega.
It also set out various proposals for overcoming the fisheries sector’s economic difficulties.
Komisjon esitas selles teatises muu hulgas eri ettepanekuid, kuidas kalandussektori majanduslikke raskusi ületada.
Examining the compatibility of certain operating aid, it points out very clearly:‘The current difficulties in the fishing industry have been aggravated by the recent increase in fuel prices.
Uurides teatava tegevusabi lubatavust, märgib komisjon väga selgelt: „Hiljutine kütusehindade tõus on süvendanud praegusi raskusi kalapüügisektoris.
This has led to calls from the fishing industry for public intervention to compensate for this sudden increase in costs.
Seetõttu on kalapüügisektor taotlenud riigi sekkumist, et hüvitada järsku kulude kasvu.
Such aid would constitute operating aid which is incompatible with the Treaty.
Selline abi oleks tegevusabi, mis ei ole kooskõlas asutamislepinguga.
Fluctuations in the cost of inputs, including fuel, are inherent in economic activity and cannot in themselves constitute an exceptional occurrence.
Tooraine (sh kütuse) hinna kõikumine on majanduse loomulik osa ega kujuta endast eraldivõetuna erakorralist olukorda.
In view of the foregoing, the Commission considers that the State aid in question enjoyed by the fisheries undertakings is not compatible with the common market under Article 87(2)(b) of the Treaty.
Eelneva põhjal järeldab komisjon, et kõnealune riigiabi, mida anti kalandusettevõtjatele, ei ole kokkusobiv ühisturuga asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b alusel.
Nor can the aid be considered compatible with the common market on the basis of Article 87(3) of the Treaty and the various cases which it provides for.
Kõnealust abi ei saa käsitada ühisturuga kokkusobivana ka asutamislepingu artikli 87 lõike 3 alusel, arvestades selles lõikes toodud eri juhtumeid.
It is not aid to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment (the case provided for in Article 87(3)(a) of the Treaty).
Tegemist ei ole abiga, mis on antud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus (artikli 87 lõike 3 punktis a osutatud juhtum).
This aid is intended to reduce the running costs of fisheries undertakings.
Käsitletava abi eesmärk on vähendada kalandusettevõtjate tegevuskulusid.
Admittedly, the FPAP points out that the aid is intended to facilitate the maintenance of fishing within a regional framework.
Kalapüügiriskide ennetamise fond osutab samas, et abi aitab kaasa kalapüügi säilimisele teatavates piirkondades.
However, the Commission notes that the aid is granted to fisheries undertakings regardless of their registered place of business or the home port of the vessels that they operate.
Siiski nendib komisjon, et seda abi antakse kalandusettevõtjatele sõltumata ettevõtjate asukohast või nende käitatavate laevade kodusadamast.
It therefore bears no relation to the aid referred to in Article 87(3)(a).
Kõnealusel abil ei ole seega seost punktis a osutatud abiga.
Nor can the aid be regarded as aid intended to promote the implementation of an important project of common European interest or as aid to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State.
Kõnealust abi ei saa käsitada ka üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projektina ega abina, mis on antud tõsise häire kõrvaldamiseks mõne liikmesriigi majanduses.
It bears no relation to an important project of common European interest.
See abi ei seostu ühegi üleeuroopalise tähtsusega projektiga.
Nor can it be described as aid intended to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State.
Samuti ei saa seda liigitada abiks, mida antakse tõsise häire kõrvaldamiseks mõne liikmesriigi majanduses.
This is because the aid granted to fisheries undertakings is aimed at remedying the difficulties of undertakings in an individual economic sector and not undertakings in the French economy as a whole.
Tegelikult on kalandusettevõtjatele antud abi eesmärk parandada kindla majandussektori ettevõtjate olukorda, mitte Prantsuse majanduse olukorda tervikuna.
The sectoral nature of this aid is undeniable since the rise in the cost of oil not only affected undertakings in the fisheries sector but all undertakings across all sectors of activity.
Selle abi sektoriaalne iseloom on vaieldamatu, kuna naftahindade tõus ei mõjutanud mitte ainult kalureid, vaid ka kõigi muude tegevusalade ettevõtjaid.
And, in this respect, the Commission has always taken the view that the public authorities should not intervene financially to compensate for the rise, but on the contrary provide incentives for undertakings to adapt to the resultant new economic conditions.
Komisjon on alati olnud arvamusel, et riigiasutused ei pea rahaliselt sekkuma, et leevendada naftahinna tõusu, vaid et nende kohus on ergutada ettevõtteid kohanduma sellest tõusust tingitud uute majandustingimustega.
Thus, in view of all these factors, the Commission considers that the FPAP for fisheries undertakings cannot be considered compatible under Article 87(3)(b).
Seetõttu on komisjon eelnevat arvesse võttes seisukohal, et kalapüügiriskide ennetamise fondi poolt kalandusettevõtjatele antud abi ei saa käsitada ühisturuga kokkusobivana artikli 87 lõike 3 punkti b alusel.
As regards Article 87(3)(c), the reduction of fuel expenditure cannot, in itself, meet the requirements it lays down, according to which aid intended to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic regions may be compatible with the common market where it does not adversely affect trading conditions to an extent that is contrary to the common interest.
Mis puutub artikli 87 lõike 3 punkti c, siis ei saa ainuüksi kütusekulude vähendamine iseenesest vastata kõnealuses punktis c sätestatud nõudele, mille kohaselt sobib ühisturuga kokku abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.