natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Therefore, in order to enable economic operators to benefit from technological progress without compromising the current level of safety by guaranteeing the appropriate technical expertise, it is necessary that the alternative test methods are approved, instead of the Committee referred to in Article 6 of the Directive, by the relevant competent authorities designated by Member States under Council Directive 94/55/EC of 21 November 1994 on the approximation of the laws of the Member States with regard to the transport of dangerous goods by road [4].
Selleks et võimaldada ettevõtjatel saada kasu tehnoloogia arengust, ohustamata praegust ohutuse taset ning tagada nõuetekohane tehniline hindamine, on väga oluline, et alternatiivseid katsemeetodeid kiidavad kõnealuse direktiivi artiklis 6 nimetatud komitee asemel heaks nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiivi 94/55/EÜ (ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [4] kohaselt liikmesriikide määratud asjaomased pädevad asutused.
Safety concerns have been raised following the burst and leak of metal aerosol dispensers heated to high temperatures, as is the case in cars exposed to solar radiation.
Ohutuse küsimused tõstatati pärast kõrge temperatuurini soojendatud metallist aerosoolide, näiteks autos päikesekiirguse kätte jäetud aerosoolide lõhkemist ja lekkimist.
It is therefore necessary to limit the maximum filling level to the same value for all types of aerosol dispensers.
Seetõttu on vaja sätestada aerosoolide kõikide tüüpide jaoks ühesugune täitmise piirmäär.
Most environmentally friendly and non-flammable propellants are compressed gases.
Kõige keskkonnasõbralikumad ja vähem süttivad propellendid on kokkusurutud gaasid.
However, the loss of pressure of aerosol dispensers using compressed gas propellants at the end of their life-time typically leads to a less efficient yield of contents.
Kokkusurutud gaasidega aerosoolide kasutamisaja lõpus esinev rõhu kadu põhjustab üldiselt siiski aerosooli sisu kasutamistõhususe vähenemist.
Consequently, the use of compressed gases as propellants should be encouraged by increasing the maximum internal pressure of aerosol dispensers, to the extent that it is safe for the consumer.
Seega tuleks edendada kokkusurutud gaaside kasutamist propellentidena, tõstes aerosoolide siserõhu piirangu tarbija jaoks ohutu määrani.
Directive 75/324/EEC should therefore be amended accordingly.
Seetõttu tuleks direktiivi 75/324/EMÜ vastavalt muuta.
The measures provided for in this Directive are in accordance with the opinion of the Committee on the adaptation to Technical Progress of the Directive on aerosol dispensers,
Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas aerosoole käsitleva direktiivi tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,
Directive 75/324/EEC is amended as set out in the Annex to this Directive.
Direktiivi 75/324/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
Member States shall adopt and publish by 29 October 2009 the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive.
Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 29. oktoobriks 2009.
Member States shall apply those provisions as from 29 April 2010.
Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid norme alates 29. aprillist 2010.id.
Member States shall determine how such a reference is to be made.
Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
Member States shall communicate to the Commission the texts of the main provisions of national law which they adopt in the field covered by this Directive.
Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
Directive as last amended by Regulation (EC) No 1907/2006 (OJ L 396, 30.12.2006, p. 1; corrected by OJ L 136, 29.5.2007, p. 3).
Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1, parandatud ELT L 136, 29.5.2007, lk 3).
Directive as last amended by Directive 2006/121/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 396, 30.12.2006, p. 850, corrected by OJ L 136, 29.5.2007, p. 281).
Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/121/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 851, parandatud ELT L 136, 29.5.2007, lk 281).
Directive 75/324/EEC is hereby amended as follows:
Direktiivi 75/324/EMÜ muudetakse järgmiselt.
in Article 8 the following paragraph 1a is added:
Artiklile 8 lisatakse lõige 1a:
‘1a.
„1a
Where an aerosol dispenser contains flammable components as defined in point 1.8 of the Annex but the aerosol dispenser is not considered as “flammable” or “extremely flammable” according to the criteria set out in point 1.9 of the Annex, the quantity of flammable material contained in the aerosol dispenser must be stated clearly on the label, in the form of the following legible and indelible wording: “X % by mass of the contents are flammable”.’;
Kui aerosool sisaldab lisa punktis 1.8 kindlaksmääratud tuleohtlikku koostisosa, kuid aerosool ei ole määratletud lisa punktis 1.9 sätestatud kriteeriumide kohaselt kui „tuleohtlik” või „eriti tuleohtlik”, peab aerosoolis sisalduva tuleohtliku materjali kogus olema etiketile märgitud selge, kergesti loetava ja kustutamatu tekstina järgmises sõnastuses: „X % sisu massist on tuleohtlik”^.”.
Article 9a is repealed;
Artikkel 9a tunnistatakse kehtetuks.
point 1.8. is replaced by the following:
Punkt 1.8 asendatakse järgmisega:
Flammable contents
Tuleohtlik sisu
Contents of aerosols shall be considered as flammable if they contain any component which is classified as flammable:
Aerosoolide sisu tuleb käsitleda tuleohtlikuna, kui see sisaldab tuleohtlikuks liigitatud komponenti:
flammable liquid means a liquid having a flashpoint of not more than 93 °C.
tuleohtlik vedelik on vedelik, mille leekpunkt ei ületa 93 °C.
flammable solid means a solid substance or mixture which is readily combustible, or may cause or contribute to fire as a result of friction.
tuleohtlik tahke aine on tahke aine või segu, mis on kergesti süttiv või võib hõõrdumise tulemusena põhjustada põlengu või soodustada selle tekkimist.
Readily combustible solids are powdered, granular, or pasty substances or mixtures which are dangerous if they can be easily ignited by brief contact with an ignition source, such as a burning match, and if the flame spreads rapidly.
Kergesti süttivad tahked ained on pulbrilised, teralised või pastataolised ained või segud, mis on ohtlikud, kui nad võivad lühiajalisel kokkupuutel süttimisallikaga (näiteks põleva tuletikuga) kergesti süttida, ja kui leek levib kiiresti.
flammable gas means a gas or gas mixture having a flammable range with air at 20 °C and a standard pressure of 1,013 bar.
tuleohtlik gaas on gaas või gaasisegu, mille süttimispiirkond õhuga kokkupuutel on temperatuuril 20 °C ja normaalrõhul 1,013 baari.
This definition does not cover pyrophoric, self-heating or water-reactive substances and mixtures, which shall never be components of aerosol contents.’;
Kõnealune mõiste ei hõlma pürofoorseid, isekuumenevaid ega veega reageerivaid aineid või segusid, mis ei tohi kunagi olla aerosoolide koostisosad.”;
the following point 1.9. is inserted:
Lisatakse järgmine punkt 1.9:
Flammable aerosols
Tuleohtlikud aerosoolid
For the purpose of this Directive, an aerosol is considered as “non-flammable”, “flammable” or “extremely flammable” according to its chemical heat of combustion and mass content of flammable components, as follows:
Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitletakse aerosooli „mittepõlevana”, „tuleohtlikuna” või „eriti tuleohtlikuna” vastavalt selle põlemissoojusele ja tuleohtlike koostisosade massile järgmiselt:
The aerosol is classified as “extremely flammable” if it contains 85 % or more flammable components and the chemical heat of combustion exceeds or is equal to 30 kJ/g;
aerosool liigitatakse „eriti tuleohtlikuks”, kui selle tuleohtlike koostisosade sisaldus on 85 % või suurem ja kui selle põlemissoojus on 30 kJ/g või kõrgem;
The aerosol is classified as “non-flammable” if it contains 1 % or less flammable components and the chemical heat of combustion is less than 20 kJ/g.
aerosool liigitatakse „mittepõlevaks”, kui selle tuleohtlike koostisosade sisaldus on 1 % või väiksem ja kui selle põlemissoojus on madalam kui 20 kJ/g;
All other aerosols will be submitted to the following flammability classification procedures or shall be classified as “extremely flammable”.
kõikide muude aerosoolide suhtes teostatakse järgmised tuleohtlikkuse alusel liigitamise protseduurid või liigitatakse need „eriti tuleohtlikeks”.
The ignition distance test, the enclosed space test and the foam flammability test shall comply with point 6.3.
Süttimiskauguse katse, katse suletud ruumis ja vahu süttivuskatse tehakse kooskõlas punktiga 6.3.
Flammable spray aerosols
Tuleohtlikud aerosoolpihustid
In the case of spray aerosols the classification shall be made taking into account the chemical heat of combustion and on the basis of the results of the ignition distance test, as follows:
Aerosoolpihustite liigitamisel võetakse arvesse eripõlemissoojust ja süttimiskauguse katse tulemusi järgmiselt:
If the chemical heat of combustion is less than 20 kJ/g:
kui eripõlemissoojus on alla 20 kJ/g:
The aerosol is classified as “flammable” if ignition occurs at a distance equal or greater than 15 cm but less than 75 cm;
aerosool liigitatakse „tuleohtlikuks”, kui süttimine toimub vähemalt 15 cm, kuid mitte rohkem kui 75 cm kaugusel;
The aerosol is classified as “extremely flammable” if ignition occurs at a distance of 75 cm or more;
aerosool liigitatakse „eriti tuleohtlikuks”, kui süttimine toimub 75 cm kaugusel või kaugemal;
If no ignition occurs in the ignition distance test, the enclosed space test shall be performed and in this case, the aerosol is classified as “flammable” if the time equivalent is less than or equal to 300 s/m3 or the deflagration density is less than or equal to 300 g/m3; otherwise the aerosol is classified as “non-flammable”;
kui süttimiskauguse katse käigus süttimist ei toimu, tehakse katse suletud ruumis ja sel juhul liigitatakse aerosool „tuleohtlikuks”, kui ekvivalentaeg on 300 s/m3 või lühem või kui deflagratsioonitihedus on 300 g/m3 või väiksem; muudel juhtudel liigitatakse aerosool „mittepõlevaks”;
If the chemical heat of combustion is equal to or more than 20 kJ/g, the aerosol is classified as “extremely flammable” if ignition occurs at a distance of 75 cm or more; otherwise the aerosol is classified as “flammable”.
Kui eripõlemissoojus on 20 kJ/g või kõrgem, liigitatakse aerosool „eriti tuleohtlikuks”, kui süttimine toimub 75 cm kaugusel või kaugemal; muudel juhtudel liigitatakse aerosool „tuleohtlikuks”.
Flammable foam aerosols
Tuleohtlikud vahtaerosoolid
In the case of foam aerosols, the classification shall be made on the basis of the results of the foam flammability test.
Vahtaerosoolid liigitatakse vahu süttivuskatse tulemuste alusel.
The aerosol product shall be classified as “extremely flammable” if:
Aerosooltoode liigitatakse „eriti tuleohtlikuks”, kui:
the flame height is 20 cm or more and the flame duration is two seconds or more;
leegi kõrgus on 20 cm või rohkem ja põlemine kestab 2 sekundit või kauem;
the flame height is 4 cm or more and the flame duration is seven seconds or more.
leegi kõrgus on 4 cm või rohkem ja põlemine kestab 7 sekundit või kauem.
The aerosol product which does not meet the criteria in (a) is classified as “flammable” if the flame height is 4 cm or more and the flame duration is two seconds or more.’;
Aerosooltoode, mis ei vasta alapunktis a sätestatud kriteeriumidele, liigitatakse „tuleohtlikuks”, kui leegi kõrgus on 4 cm või rohkem ja põlemine kestab 2 sekundit või kauem.”;
the following point 1.10. is inserted:
Lisatakse järgmine punkt 1.10;
Chemical Heat of Combustion
Eripõlemissoojus
The chemical heat of combustion ΔHc shall be either determined by:
Eripõlemissoojus ΔHc määratakse kindlaks kas
acknowledged rules of technology, described e.g. in standards such as ASTM D 240, ISO 13943 86.1 to 86.3 and NFPA 30B, or found in the scientifically established literature;
tunnustatud tehnikaeeskirjade kohaselt, mis sisalduvad näiteks standardites ASTM D 240, ISO 13943 86.–86.3 ja NFPA 30B või teaduskirjanduses
applying the following calculation method:
rakendades järgmist arvutusmeetodit:
The chemical heat of combustion (ΔHc), in kilojoules per gram (kJ/g), can be calculated as the product of the theoretical heat of combustion (ΔHcomb), and a combustion efficiency, usually less than 1,0 (a typical combustion efficiency is 0,95 or 95 %).
Eripõlemissoojust (ΔHc) väljendatuna kilodžaulides grammi kohta (kJ/g) saab arvutada, korrutades teoreetilise põlemissoojuse (ΔHcomb) põlemise tõhususega, mis jääb üldjuhul alla 1,0 (tüüpiline põlemise tõhusus on 0,95 või 95 %).
For a composite aerosol formulation, the chemical heat of combustion is the summation of the weighted heats of combustion for the individual components, as follows:
Aerosooli segu valemis saadakse eripõlemissoojus üksikute koostisosade kaalutud eripõlemissoojuste liitmise kaudu järgmiselt:
chemical heat of combustion (kJ/g) of the product;
toote eripõlemissoojus (kJ/g);
mass fraction of component i in the product;
koostisosa i massiosa tootest;
specific heat of combustion (kJ/g) of component i in the product.
toote koostisosa i eripõlemissoojus (kJ/g).
The person responsible for the marketing of the aerosol dispenser has to describe the method used for determining the chemical heat of combustion in a document to be made readily available in an official Community language at the address specified on the label in accordance with point (a) of Article 8(1), if the chemical heat of combustion is used as a parameter for assessing the flammability of aerosols according to the provisions of this Directive.’
Aerosoolmahuti turustamise eest vastutav isik peab eripõlemissoojuse kindlaksmääramisel kasutatud meetodit kirjeldama dokumendis, mis tuleb juhul, kui eripõlemissoojust kasutatakse käesoleva direktiivi kohaselt parameetrina aerosoolide tuleohtlikkuse hindamisel, teha artikli 8 lõike 1 punkti a kohaselt etiketil märgitud aadressil ühenduse ametlikus keeles kergesti kättesaadavaks.”;
‘Without prejudice to specific provisions of the Annex on requirements related to the flammability and pressure hazard, the person responsible for the marketing of aerosol dispensers is under an obligation to analyse the hazards in order to identify those which apply to his aerosol dispensers.
„Ilma et see piiraks lisa erisätteid süttivuse ja rõhuga seotud ohtu käsitlevate nõuete kohta, on aerosoolmahutite turustamise eest vastutav isik kohustatud ohte analüüsima, et teha kindlaks ohud, mis on seotud tema aerosoolmahutitega.
Where appropriate, this analysis shall include a consideration of the risks resulting from the inhalation of the spray ejected by the aerosol dispenser under normal and reasonably foreseeable conditions of use, taking into account droplet size distribution in conjunction with physical and chemical properties of the contents.
Vajaduse korral hõlmab kõnealune analüüs aerosoolmahutist tavapärasel või põhjendatult eeldataval kasutamisel väljastatud pihuse sissehingamisest tulenevate ohtude läbivaatamist, võttes arvesse piisa jaotumist suuruse järgi koos sisu füüsikaliste ja keemiliste omadustega.
He must then design, construct and test it and, if applicable, draft special statements concerning its use, taking account of his analysis.’
Seejärel peab kõnealune isik teostatud analüüsi alusel aerosooli kavandama, valmistama ja katsetama ning vajaduse korral välja töötama selle kasutamist käsitlevad erimärgistused.”;
Point 2.2(b) is replaced by the following:
Punkti 2.2 alapunkt b asendatakse järgmisega:
Where the aerosol is classified as “flammable” or “extremely flammable” according to the criteria of point 1.9:
Kui aerosool on punktis 1.9 sätestatud kriteeriumide kohaselt liigitatud „tuleohtlikuks” või „eriti tuleohtlikuks”:
the flame symbol, in accordance with the model in Annex II to Directive 67/548/EEC;
tuleleeki kujutav sümbol kooskõlas direktiivi 67/548/EMÜ II lisas esitatud näidisega;
the indication “flammable” or “extremely flammable”, depending on the classification of the aerosol as “flammable” or “extremely flammable”.’;
sõltuvalt aerosooli liigitusest märgistus „tuleohtlik” või „eriti tuleohtlik”.”
points 2.3(a) and 2.3(b) are replaced by the following:
Punkti 2.3 alapunkt a ja punkti 2.3 alapunkt b asendatakse järgmistega:
Whatever its contents, any additional operating precautions which alert consumers to the specific dangers of the product; if the aerosol dispenser is accompanied by separate instructions for use, the latter must also reflect such operating precautions;
olenemata aerosoolmahuti sisust mis tahes täiendavad ettevaatusabinõud, mis juhivad tarbijate tähelepanu kõnealuse tootega kaasnevatele eriohtudele; kui aerosoolmahutile on eraldi lisatud kasutusjuhised, peavad ka need sisaldama kõnealuseid ettevaatusabinõusid;
Where the aerosol is classified as “flammable” or “extremely flammable” according to the criteria of point 1.9, the following warnings:
kui aerosool on punktis 1.9 sätestatud kriteeriumide kohaselt liigitatud „tuleohtlikuks” või „eriti tuleohtlikuks”, järgmised hoiatused:
the safety phrases S2 and S16 laid down in Annex IV to Directive 67/548/EEC;
direktiivi 67/548/EMÜ IV lisas sätestatud ohutuslaused S2 ja S16;
“Do not spray on a naked flame or any incandescent material”.’;
„Mitte pihustada lahtisesse tulle ega mis tahes hõõguvatele materjalidele”.”;
the following point 2.4. is inserted:
Lisatakse järgmine punkt 2.4:
Volume of the liquid phase
Vedelfaasi ruumala
The volume of the liquid phase at 50 °C must not exceed 90 % of the net capacity.’
Vedelfaasi ruumala ei tohi temperatuuril 50 °C ületada 90 % aerosooli netomahust.”;
Point 3.1.2. is replaced by the following:
Punkt 3.1.2 asendatakse järgmisega:
Filling
Täitmine
At 50 °C, the pressure in the aerosol dispenser must not exceed 12 bar.
Aerosooli rõhk ei tohi temperatuuril 50 °C ületada 12 baari.
However, if the aerosol does not contain a gas or mixture of gases having a flammable range with air at 20 °C and a standard pressure of 1,013 bar, the maximum allowable pressure at 50 °C is 13,2 bar.’
Kui aerosool ei sisalda gaasi või gaasisegu, mille süttimispiirkond õhuga kokkupuutel on temperatuuril 20 °C ja normaalrõhul 1,013 baari, siis lubatud piirrõhk temperatuuril 50 °C on 13,2 baari.”;
points 3.1.3., 4.1.5. and 4.2.4. are deleted.
Punktid 3.1.3, 4.1.5 ja 4.2.4 jäetakse välja.
point 6.1.4. is replaced by the following:
Punkt 6.1.4 asendatakse järgmisega:
Final inspection of filled aerosol dispensers
Täidetud aerosoolide lõplik kontroll
Aerosol dispensers shall be subject to one of the following final test methods.
Aerosoolide katsetamisel kasutatakse ühte järgmistest lõpliku katse meetoditest.
Hot water bath test
Kuumaveevanni katse
Each filled aerosol dispenser shall be immersed in a hot water bath.
Kõik täidetud aerosoolid tuleb sukeldada kuumaveevanni.
The temperature of the water bath and the duration of the test shall be such that the internal pressure reaches that which would be exerted by its contents at a uniform temperature of 50 °C.
Vee temperatuur ja katse kestus peavad olema sellised, et aerosooli siserõhk saavutab sama taseme, mis on aerosooli sisul ühtlase 50 °C temperatuuri korral.
Any aerosol dispenser showing visible permanent distortion or a leak must be rejected.
Kõik aerosoolid, millel esineb nähtavaid püsivaid kahjustusi või lekkeid, tuleb tagasi lükata.
Hot final test methods
Lõpliku kuumuskatse meetodid
Other methods for heating the contents of aerosol dispensers may be used if they guarantee that the pressure and temperature in each filled aerosol dispenser reach the values required for the hot water bath test and distortions and leaks are detected with same precision as in the case of the hot water bath test.
Aerosoolide sisu kuumutamiseks võib kasutada muid meetodeid, kui nendega tagatakse, et kõigi täidetud aerosoolide rõhk ja temperatuur saavutavad kuumaveevanni katse puhul nõutud taseme ning kahjustused ja lekked avastatakse sama täpsusastmega nagu kuumaveevanni katse puhul.
Cold final test methods
Lõpliku külmakatse meetodid
An alternative cold final test method may be used if it is in accordance with the provisions of an alternative method to the hot water bath test for aerosol dispensers specified in point 6.2.4.3.2.2 of Annex A to Directive 94/55/EC.
Alternatiivset lõpliku külmakatse meetodit võib kasutada juhul, kui see on kooskõlas direktiivi 94/55/EÜ A lisa punktis 6.2.4.3.2.2 sätestatud aerosoolide kuumaveevanni katse alternatiivmeetodiga.
For aerosol dispensers the contents of which undergo a physical or chemical transformation changing their pressure characteristics after filling and before first use, cold final test methods according to point 6.1.4.1(c) should be applied.
Nende aerosoolide puhul, mille sisu töödeldakse füüsikaliselt või keemiliselt ümber, mille tulemusel muutuvad aerosoolide rõhunäitajad pärast täitmist ja enne esmakasutust, tuleb kasutada lõpliku külmakatse meetodeid vastavalt punkti 6.1.4.1 alapunktile c.
In case of test methods according to points 6.1.4.1(b) and 6.1.4.1(c):
Punkti 6.1.4.1 alapunktis b ja punkti 6.1.4.1 alapunktis c sätestatud katsemeetodite puhul:
The test method must be approved by a competent authority.
Katsemeetodi peab heaks kiitma pädev asutus.
The person responsible for the marketing of aerosol dispensers must submit an application for approval to a competent authority.
Aerosoolmahutite turustamise eest vastutav isik peab esitama kinnitustaotluse pädevale asutusele.
The application must be accompanied by the technical file describing the method.
Taotlusele tuleb lisada tehniline toimik, mis sisaldab meetodi kirjeldust.
The person responsible for the marketing of aerosol dispensers must, for surveillance purposes, keep the approval of the competent authority, the technical file describing the method and, if applicable, control reports readily available at the address specified on the label in accordance with point (a) of Article 8(1).
Aerosoolmahutite turustamise eest vastutav isik peab seoses järelevalvega säilitama pädeva asutuse loa, tehnilise toimiku, mis sisaldab meetodi kirjeldust, ja vajaduse korral kontrolliaruanded, mis on kergesti kättesaadavad artikli 8 lõike 1 punkti a kohaselt etiketil märgitud aadressil.
The technical file must be established in an official Community language or a certified copy thereof must be available.
Tehniline toimik tuleb koostada ühenduse ametlikus keeles või peab olema kättesaadav selle tõestatud koopia.
“competent authority” means the authority designated in each Member State under Directive 94/55/EC.’;
„Pädev asutus” on direktiivi 94/55/EÜ kohaselt igas liikmesriigis määratud asutus.”;
The following point 6.3. is inserted:
Lisatakse järgmine punkt 6.3:
Tests on the flammability of aerosols
Aerosoolide tuleohtlikkuse katsed
Ignition distance test for spray aerosols
Aerosoolpihustite süttimiskauguse katse
This test standard describes the method to determine the ignition distance of an aerosol spray in order to assess the associated flame risk.
Käesolevas katsestandardis kirjeldatakse meetodit, millega määratakse kindlaks aerosooli pihuse süttimiskaugus, et hinnata sellega kaasnevat tuleohtu.
The ignition source is defined as a gas burner with a blue, non-luminous flame 4-5 cm in height.
Süüteallikas on sinise, 4–5 cm kõrguse mittehelendava leegiga gaasipõleti.
This test is applicable to aerosol products with a spray distance of 15 cm or more.
Kõnealune katse tehakse aerosooltoodete puhul, mille pihustamiskaugus on vähemalt 15 cm.
Aerosol products with a spray distance of less than 15 cm such as dispensing foams, mousses, gels and pastes or fitted with a metering valve, are excluded from this test.
Kõnealune katse ei hõlma vähem kui 15 cm kauguselt pihustatavaid aerosooltooteid, näiteks vaht-, vahukreem-, geel- ja pastaaerosoole või dosaatorventiilis kasutamiseks mõeldud aerosoole.
Aerosol products that dispense foams, mousses, gels or pastes are subject to testing under the aerosol foam flammability test.
Vaht-, vahukreem-, geel- ja pastaaerosooltoodete puhul tehakse vahu süttivuskatse.