natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Minimum and maximum inhibitor content as a percentage by mass of the total nitrogen present as urea nitrogen
Inhibiitori miinimum- ja maksimumsisaldus väljendatuna massiprotsendina üldlämmastikusisaldusest karbamiidlämmastikus
Description of urease inhibitors with which mixtures are allowed
Ureaasi inhibiitorite kirjeldus, mida on lubatud segudes kasutada
N-(n-butyl) thiophosphoric triamide (NBPT)
N-(n-butüül) tiofosfor triamiid (NBPT)
ELINCS No 435-740-7
ELINCS nr 435-740-7
Minimum 0,09
min 0,09 maks.
Section B of Annex IV to Regulation (EC) No 2003/2003 is amended as follows:
Määruse (EÜ) nr 2003/2003 IV lisa B osa muudetakse järgmiselt:
in the note in point 4.11. of Method 2.3.2, the second, third and fourth subparagraphs are replaced by the following:
meetodi 2.3.2 punktis 4.11 esitatud märkuses asendatakse teine, kolmas ja neljas lõik järgmise tekstiga:
‘Titrate with 0,05 mol/l iodine (I2) solution in the presence of a starch solution as an indicator.
„Tiitritakse 0,05 mol/l joodi (I2) lahusega tärkliselahuse (indikaator) juuresolekul.
1 ml of iodine (I2) solution 0,05 mol/l corresponds to 0,01128 g of SnCl2·2H2O.
1 ml 0,05 mol/l joodi (I2) lahust vastab 0,01128 g SnCl2·2H2O-le.
At least 80 % of the total tin present in the solution thus prepared must be in a bivalent form.
Selliselt valmistatud lahuses olevast tinast peab vähemalt 80 % olema kahevalentses vormis.
For the titration at least 35 ml of 0,05 mol/l iodine (I2) solution must be used.’
Tiitrimiseks peab kuluma vähemalt 35 ml 0,05 mol/l joodi (I2) lahust.”.
in the note in point 4.11. of Method 2.6.1, the second, third and fourth subparagraphs are replaced by the following:
meetodi 2.6.1 punktis 4.11 esitatud märkuses asendatakse teine, kolmas ja neljas lõik järgmise tekstiga:
in Table A.1, the entries for fertiliser types 16, 17 and footnote (a) are deleted. Type 18 becomes type 16:
tabelis A.1 jäetakse välja kanded väetiseliikide 16 ja 17 kohta ning joonealune viide a; liik 18 asendatakse liigiga 16;
Commission Regulation (EC) No 1108/2008
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1108/2008,
amending Regulation (EC) No 1266/2007 as regards the minimum requirements for bluetongue monitoring and surveillance programmes and the conditions for exempting semen from the exit ban provided for in Council Directive 2000/75/EC
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 seoses nõukogu direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmide miinimumnõuete ja sperma väljaviimise keelust tehtavate erandite tingimustega
Having regard to Council Directive 2000/75/EC of 20 November 2000 laying down specific provisions for the control and eradication of bluetongue [1], and in particular, Articles 11 and 12 and the third paragraph of Article 19 thereof,
võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, [1] eriti selle artikleid 11 ja 12 ning artikli 19 kolmandat lõiku,
Directive 2000/75/EC lays down control rules and measures to combat and eradicate bluetongue.
Direktiivis 2000/75/EÜ on sätestatud eeskirjad ja meetmed lammaste katarraalse palaviku tõrjeks.
They include the establishment of protection and surveillance zones (‘restricted zones’), the implementation of bluetongue monitoring and surveillance programmes, and an exit ban on animals leaving the restricted zones (‘the exit ban’).
Kõnealused meetmed sisaldavad ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide („kitsendustega tsoonid”) loomist, lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmide rakendamist ning keeldu loomi kitsendustega tsoonist välja viia („väljaviimiskeeld”).
Commission Regulation (EC) No 1266/2007 of 26 October 2007 on implementing rules for Council Directive 2000/75/EC as regards the control, monitoring, surveillance and restrictions on movements of certain animals of susceptible species in relation to bluetongue [2] lays down rules to be applied in the event of an outbreak of that disease.
Komisjoni 26. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1266/2007 (nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega) [2] on sätestatud eeskirjad, mida tuleb järgida haiguskollete tekkimise puhul.
It is essential that appropriate bluetongue monitoring and surveillance programmes are in place to achieve, among others, the objectives of the detection of the presence of the bluetongue virus at the earliest possible stage, to demonstrate the absence of general or specific bluetongue virus serotypes, and for the determination of the seasonally vector-free period.
On oluline, et kasutusel oleksid asjakohased lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid, mille eesmärk on muu hulgas lammaste katarraalse palaviku esinemise tuvastamine võimalikult varases staadiumis, lammaste katarraalse palaviku viiruse üldiste või konkreetsete serotüüpide puudumise tuvastamine ning hooajalise vektoritest vaba perioodi kindlaksmääramine.
The bluetongue monitoring and surveillance programmes should include minimum requirements for Member States, while ensuring sufficient flexibility to take account of local epidemiological conditions.
Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid peaksid sisaldama liikmesriikidele kehtestatavaid miinimumnõudeid, tagades samal ajal piisava paindlikkuse kohaliku epidemioloogilise olukorraga arvestamiseks.
A mass emergency vaccination campaign against various types of bluetongue is being implemented in the EU.
ELis rakendatakse erakorralist massilist vaktsineerimist lammaste katarraalse palaviku eri tüüpide vastu.
The vaccination of animals against that disease represents a major change of the immune status of the susceptible species population and has implications for bluetongue surveillance and monitoring programmes.
Loomade kõnealuse haiguse vastu vaktsineerimine muudab vastuvõtlike liikide populatsiooni immuunseisundit väga suurel määral ning mõjutab lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programme.
Therefore, certain modifications to the requirements for the programmes need to be made.
Seetõttu tuleb kõnealuste programmide nõuetes teha teatavaid muudatusi.
Annex V to Regulation (EC) No 1266/2007 sets out criteria for the purpose of determining a bluetongue seasonally-free zone.
Määruse (EÜ) nr 1266/2007 V lisas on sätestatud hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsooni kindlaksmääramise kriteeriumid.
For reasons of clarification and a more harmonized approach, the beginning and the end of the seasonally vector-free period should be based on standardized surveillance data.
Selguse ja ühtse lähenemise huvides tuleks hooajalise vektoritest vaba perioodi algus ja lõpp määrata standarditud seireandmete põhjal.
Section B of Annex III to Regulation (EC) No 1266/2007 sets out conditions for exemption from the exit ban with regard to semen.
Määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa B osas on sätestatud väljaviimiskeelust tehtavate erandite tingimused sperma suhtes.
It provides that semen must have been obtained from donor animals which comply with certain conditions, in order to be exempted.
Keelu alt vabanemiseks peab sperma pärinema teatavatele tingimustele vastavatelt doonorloomadelt.
In the interests of certainty of Community legislation, it is appropriate to clarify certain requirements as regards the testing regimes of semen donor animals, in particular as regards post-collection testing.
Ühenduse õigusaktide kindluse huvides on asjakohane selgitada spermadoonorloomade kontrollimisele esitatavaid nõudeid, eelkõige seoses pärast sperma kogumist tehtava kontrolliga.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Standing Committee on the Food Chain and Animal Health,
Käesolevas otsuses ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,
Annex I is replaced by the text in the Annex to this Regulation;
I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.
in Section B of Annex III, points (d) and (e) are replaced by the following:
III lisa B osas asendatakse punktid d ja e järgmiselt:
they have been subjected to a serological test according to the OIE Terrestrial Manual to detect antibodies to the bluetongue virus group, with negative results, at least every 60 days during the collection period and between 21 and 60 days following the final collection of the semen to be consigned;
neile on tehtud kogumisaja kestel vähemalt iga 60 päeva tagant ja 21–60 päeva pärast viimast lähetatava sperma kogumist kooskõlas maismaaloomi käsitleva OIE käsiraamatuga lammaste katarraalse palaviku viiruse rühma antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on negatiivsed;
they have been subjected, with negative results, to an agent identification test according to the OIE Terrestrial Manual carried out on blood samples collected:
neile on tehtud maismaaloomi käsitleva OIE käsiraamatu kohaselt haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud vereproovidega, mis on võetud:
at commencement and final collection of the semen to be consigned; and
lähetatava sperma kogumise alguses ja viimasel kogumisel ning
at least every seven days, in the case of a virus isolation test, or
viirusisolatsiooni testi puhul vähemalt iga seitsme päeva tagant või
at least every 28 days, in the case of a polymerase chain reaction test.’
polümeraasi ahelreaktsiooni testi puhul vähemalt iga 28 päeva tagant.”
Other objectives may include the demonstration of the absence of bluetongue virus circulation, the determination of the seasonally vector free period and identifying the vector species.
Muu hulgas võib eesmärgiks olla ka lammaste katarraalse palaviku viiruse puudumise tõestamine, hooajalise vektoritest vaba perioodi kindlaksmääramine ja vektorite liikide tuvastamine.
The geographical unit of reference for the purposes of bluetongue monitoring and surveillance shall be defined by a grid of around 45 × 45 km (approximately 2000 km2) unless specific environmental conditions justify a different size.
Kui konkreetsete keskkonnatingimuste tõttu ei ole õigustatud teistsugune suurus, piiritletakse lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire teostamisel viidatavaks geograafiliseks üksuseks umbes 45 × 45 km suurune ala (ligikaudu 2000 km2).
Member States may also use the “region” as defined in Article 2(p) of Directive 64/432/EEC as the geographical unit of reference for monitoring and surveillance purposes.
Liikmesriikides võib järelevalve eesmärgil kasutada viidatava geograafilise üksusena ka direktiivi 64/432/EMÜ artiklis 2 esitatud mõistele vastavat piirkonda.
Bluetongue monitoring programmes shall consist of at least passive clinical surveillance and active laboratory-based surveillance, as set out in points 1.1.1 and 1.1.2.
Lammaste katarraalse palaviku järelevalve programmid sisaldavad vähemalt passiivset kliinilist seiret ja aktiivset laboriseiret kooskõlas punktidega 1.1.1 ja 1.1.2.
Passive clinical surveillance shall:
Passiivne kliiniline seire:
consist of a formal and properly documented ongoing system aimed at detecting and investigating any suspicions, including an early warning system for reporting suspicions.
koosneb ametlikust ja nõuetekohaselt dokumenteeritud pidevast süsteemist lammaste katarraalse palaviku esinemiskahtluse tuvastamiseks ja uurimiseks, sealhulgas varajase hoiatamise süsteem kahtlastest juhtumitest teatamiseks.
Owners or holders and veterinarians must promptly report any suspicion to the competent authority.
Omanikud või pidajad ning veterinaararstid peavad kahtlusest viivitamata pädevale asutusele teatama.
All suspicions due to the presence of bluetongue serotypes not expected to be present in the epidemiologically relevant geographical area must be thoroughly investigated immediately by the competent authority in order to ascertain the bluetongue serotypes circulating;
Lammaste katarraalse palaviku esinemise tuvastamiseks peab pädev asutus viivitamatult uurima igasuguseid kahtluseid seoses lammaste katarraalse palaviku serotüüpide ilmnemisega epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas, kus nende serotüüpide esinemist ei osatud oletada;
be specially reinforced during the season of vector activity;
peab olema vektori aktiivsusperioodi vältel eriti tugevdatud;
ensure that awareness campaigns are put in place and aimed, in particular, at enabling owners or holders and veterinarians in identifying clinical signs of bluetongue.
peab tagama, et korraldatakse teadlikkust suurendavaid kampaaniaid, mille eesmärk on saavutada eelkõige olukord, kus omanikud või pidajad ja veterinaararstid suudavad lammaste katarraalse palaviku kliinilisi tunnuseid tuvastada.
Active laboratory-based surveillance shall consist of at least one, or a combination of, serological monitoring with sentinel animals, serological/virological surveys, or targeted risk-based monitoring, as set out in points 1.1.2.1, 1.1.2.2 and 1.1.2.3.
Aktiivne laboriseire koosneb vähemalt seroloogilisest järelevalvest kontroll-loomadega, seroloogilisest/viroloogilisest uuringust või plaanilisest riskipõhisest järelevalvest või nende kombinatsioonist kooskõlas punktidega 1.1.2.1, 1.1.2.2 ja 1.1.2.3.
Serological monitoring with sentinel animals shall consist of an active annual programme of testing sentinel animals aimed at assessing the circulation of the bluetongue virus within the restricted zone.
seroloogiline järelevalve kontroll-loomadega koosneb aktiivsest kontroll-loomade kontrollimise aastaprogrammist eesmärgiga hinnata lammaste katarraalse palaviku viiruse leviku esinemist kitsendustega piirkonnas.
They must be free from antibodies as demonstrated by means of a preliminary seronegative test and must be located in areas of the restricted zone where, following a risk analysis considering entomological and ecological evaluations, the presence of the vector has been confirmed or habitats suitable for the vector’s breeding are present;
Seronegatiivse eeltesti abil peab näitama, et neil pole antikehasid, ning nad peavad asuma kitsendustega tsooni piirkondades, kus entomoloogilisi ja ökoloogilisi hinnanguid arvestav riskianalüüs on kinnitanud vektori olemasolu või on olemas vektori arenguks sobiv kasvupaik;
Sentinel animals shall be tested at least once a month during the period of activity of the vector involved, if known.
kontroll-loomi testitakse vähemalt üks kord kuus asjaomase vektori aktiivsusperioodi vältel, kui see periood on teada.
In the absence of such information the sentinel animals shall be tested at least once a month throughout the year;
Sellise teabe puudumisel kontrollitakse kontroll-loomi vähemalt üks kord kuus terve aasta jooksul;
The minimum number of sentinel animals per geographical unit of reference for the purposes of bluetongue monitoring and surveillance must be representative and sufficient in order to detect a monthly incidence of seroconversion [1] of 2 % with 95 % confidence in each geographical unit of reference;
kontroll-loomade minimaalne arv ühe lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire teostamisel viidatava geograafilise üksuse kohta peab kajastama tervikut ja olema piisav, et tuvastada igas geograafilises üksuses 95 % kindlusega 2 % serokonversiooni [1] esinemissagedus kuus;
Laboratory testing shall be designed in such a way that positive screening tests are followed by the specific serotype serological/virological tests targeted to the bluetongue serotype or serotypes expected to be present in the epidemiologically relevant geographical area necessary to ascertain the specific serotype circulating.
laboratoorsed analüüsid teostatakse nii, et pärast positiivse tulemuse andnud teste tehakse konkreetse serotüübi seroloogilised/viroloogilised testid, millega uuritakse epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas oletatavalt esinevat lammaste katarraalse palaviku serotüüpi või serotüüpe ning mis on vajalikud piirkonnas leviva konkreetse serotüübi tuvastamiseks.
Serological/virological surveys:
Seroloogiline/viroloogiline uuring:
shall consist of at least an active annual programme of serological/virological testing of susceptible species populations, aimed at detecting evidence of bluetongue virus transmission through random serological and/or virological testing implemented in all epidemiologically relevant geographical areas and performed in the period of the year when seroconversion is more likely to be detected;
koosneb vähemalt aktiivsest vastuvõtlike liikide populatsiooni seroloogilise/viroloogilise testimise aastaprogrammist, mille eesmärk on leida tõendeid lammaste katarraalse palaviku viiruse ülekandumisest pisteliste seroloogiliste ja/või viroloogiliste testide kaudu, mis tehakse kõikides epidemioloogiliselt asjakohastes geograafilistes piirkondades sel perioodil aastas, kui serokonversiooni tuvastamine on tõenäolisem;
must be designed in such a way that the samples are representative and adjusted to the structure of the susceptible species population to be sampled in the epidemiologically relevant geographical area and the sample size has been calculated to detect a prevalence of 20 % with 95 % confidence in the susceptible species population of that epidemiologically relevant geographical area;
peab olema välja töötatud nii, et valimid esindavad epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas uuritavate vastuvõtlike liikide populatsiooni ja on selle populatsiooni struktuurile kohandatud, ning valimi suurus on arvutatud viisil, mis võimaldab 95 % kindlusega määrata epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna vastuvõtlike liikide populatsioonis 20 % esinemissagedust;
must ensure that seropositive animals from vaccinated or immunized populations do not interfere with the serological surveys;
peab tagama, et vaktsineeritud või immuniseeritud populatsiooni seropositiivsed loomad ei sega seroloogilisi uuringuid;
must ensure that laboratory testing is designed in such a way that positive screening tests are followed by the specific serotype serological/virological tests targeted to the bluetongue serotype or serotypes expected to be present in the epidemiologically relevant geographical area necessary to ascertain the specific serotype circulating;
peab tagama, et laboratoorsed analüüsid teostatakse nii, et pärast positiivse tulemuse andnud teste tehakse konkreetse serotüübi seroloogilised/viroloogilised testid, millega uuritakse epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas oletatavalt esinevat lammaste katarraalse palaviku serotüüpi või serotüüpe ning mis on vajalikud piirkonnas leviva konkreetse serotüübi tuvastamiseks;
may also be designed to monitor vaccination coverage and distribution of different bluetongue serotypes present in the restricted zone.
võib olla välja töötatud vaktsineerituse ulatuse ja kitsendustega tsoonis esinevate lammaste katarraalse palaviku eri serotüüpide leviku kindlaksmääramise otstarbeks.
Targeted risk-based monitoring:
Plaaniline riskipõhine järelevalve peab vastama järgmistele tingimustele:
shall consist of a formal and properly documented ongoing system aimed at demonstrating the absence of certain specific bluetongue serotypes;
see koosneb ametlikust ja nõuetekohaselt dokumenteeritud pidevast süsteemist lammaste katarraalse palaviku teatavate serotüüpide puudumise tuvastamiseks;
applies to a target population of susceptible animals at a relative high risk, based on their location, the geographical situation and the epidemiology of the bluetongue serotype or serotypes expected to be present in the epidemiologically relevant geographical area;
see rakendub kõrge suhtelise riskiga vastuvõtlike loomade sihtpopulatsioonile loomade asupaiga, geograafilise asukoha ning epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas oletatavalt esineva lammaste katarraalse palaviku serotüübi või serotüüpide põhjal;
must have a sampling strategy that is adjusted to the defined target population.
sellel peab olema valimivõtmise strateegia, mis on kohandatud kindlaksmääratud sihtpopulatsioonile.
The sample size has been calculated to detect the design prevalence (based on the known risk of the target population) with 95 % confidence in the target population of that epidemiologically relevant geographical area.
Valimi suurus on arvutatud viisil, mis võimaldab 95 % kindlusega määrata epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna kontroll-esinemissagedust (sihtpopulatsiooni teadaoleva riski põhjal).
Whenever the samples do not originate from individual animals, sample size must be adjusted according to the sensitivity of the diagnostic procedures applied.
Kui proovid ei ole võetud üksikutelt loomadelt, peab valimi suurus olema kohandatud diagnostikameetodite tundlikkusele.
To determine the seasonally vector-free period as referred to in Annex V to this Regulation, entomological surveillance must meet the following requirements:
Hooajalise vektoritest vaba perioodi kindlaksmääramiseks kooskõlas käesoleva määruse V lisaga peab entomoloogiline seire vastama järgmistele nõuetele:
it shall consist of at least an active annual programme of vector catching by means of permanently sited aspiration traps intended to determine the population dynamics of the vector;
koosneb vähemalt püsivate aspiratsioonilõksudega vektorite püüdmise aktiivsest aastaprogrammist vektori arengu kindlaksmääramiseks populatsioonis;
aspiration traps equipped with ultraviolet light must be used in accordance with pre-established protocols.
kooskõlas eelnevalt kindlaks määratud korraga võib püüdmiseks kasutada ainult ultraviolettvalgusega varustatud aspiratsioonilõkse.
The traps must be operated throughout the night and operate at a rate of at least:
Lõksud peavad olema kasutuses terve öö, vähemalt:
one night per week during the month before the expected beginning and during the month before the expected end of the seasonally vector-free period;
üks öö nädalas ühe kuu jooksul enne hooajalise vektoritest vaba perioodi oletatavat algust ja lõppu;
one night per month during the seasonally vector-free period;
üks öö nädalas hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel;
on the basis of the evidence obtained in the three first years of their operation, the frequency of operation of the aspiration traps may be adjusted;
aspiratsioonilõksude kasutamise sagedust võib kohandada kolme esimese kasutusaasta jooksul kogutud andmete põhjal;
at least one aspiration trap must be placed in each epidemiologically relevant area all over the bluetongue seasonally-free zone.
hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsooni igasse epidemioloogiliselt asjakohasesse piirkonda tuleb paigaldada vähemalt üks lõks.
A proportion of the midges collected in the aspiration traps must be sent to a specialised laboratory capable of counting and identifying the suspected vector species.
Teatav hulk putukalõksudest kogutud sääsklasi tuleb saata spetsialiseeritud laboratooriumile, mis suudab tuvastada võimalikud vektorite liigid.
Monitoring in order to provide the Commission with substantiated information demonstrating the absence of bluetongue virus circulation in an epidemiological relevant geographical area during a period of two years, as referred to in Article 6(2):
Järelevalve, mis teostatakse eesmärgiga esitada komisjonile põhjendatud andmeid, mis tõendavad lammaste katarraalse palaviku viiruse leviku puudumist epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas kahe aasta jooksul kooskõlas artikli 6 lõikega 2:
shall consist of at least one, or a combination of, serological monitoring with sentinel animals, serological/virological surveys and targeted risk-based monitoring, as set out in points 1.1.2.1, 1.1.2.2 and 1.1.2.3;
koosneb vähemalt seroloogilisest järelevalvest kontroll-loomadega, seroloogilisest/viroloogilisest seirest või plaanilisest riskipõhisest järelevalvest või nende kombinatsioonist kooskõlas punktidega 1.1.2.1, 1.1.2.2 ja 1.1.2.3;