natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Germany further argues that in Decision C 27/07 concerning Flughafen Berlin Schönefeld [12] the Commission acknowledged that the Aéroports de Paris decision only refers to the management of an international hub.
Lisaks väidab Saksamaa, et komisjon oli oma otsuses Berliini Schönefeldi lennujaama kohta [13] (C 27/07) tunnistanud, et kohtuotsus Aéroports de Paris kohta käsitleb vaid suurte rahvusvaheliste lennujaamade käitamist.
The Commission itself explicitly remarked in Flughafen Berlin Schönefeld that this approach was expanded to all kinds of airports by the 2005 Guidelines.
Komisjon on oma otsuses Berliini Schönefeldi lennujaama kohta selgesõnaliselt märkinud, et kõnealust 2005. aasta suuniste lähenemisviisi laiendatakse kõikidele lennujaamadele.
Therefore the enlargement of the scope of application of State Aid law is not based on case law but on a political decision of the Commission from 2005, which cannot therefore be retroactively applied.
Riigiabiõiguse reguleerimisala laiendamine ei põhine seega mitte pretsedendiõigusel, vaid komisjoni 2005. aasta poliitilisel otsusel, mida seetõttu ei saa tagasiulatuvalt kohaldada.
Finally, Germany argues that there is no recipient of state aid where the state transfers responsibility of the operation of infrastructure to a different body whose sole reason for existence is the administration of the infrastructure.
Lõpuks selgitab Saksamaa, et kui riik annaks vastutuse infrastruktuuri käitamise eest üle mõnele asutusele, mille olemasolu ainsaks põhjenduseks on infrastruktuuri haldamine, ei eksisteeriks mitte ühtki riigiabi saajat.
Germany states that in the event that this reasoning is not accepted, the 2005 Guidelines foresee that the financing of activities that normally fall within the State's sovereign responsibilities do not fall within the scope of state aid rules.
Juhul kui komisjon eespool esitatud põhjendusi arvesse ei võta, juhib Saksamaa tähelepanu sellele, et 2005. aasta suuniste kohaselt ei kohaldata riigiabi eeskirju sellise tegevuse rahastamise suhtes, mis harilikult kuulub riigi kui avaliku võimu teostaja pädevusse.
This applies to the areas of safety, air traffic control, police, customs, air navigation etc (see section 3.1.4 below).
Selline tegevus hõlmab ohutust, lennujuhtimist, politseid, tolli, lennundust jne (vt punkt 3.1.4).
Germany points out that, according to the new state aid policy of the Commission, the airport operator can be an undertaking within the meaning of Article 87(1) EC and therefore recipient of aid.
Saksamaa märgib, et komisjoni uue riigiabipoliitika kohaselt võib lennujaama käitaja olla ettevõtja EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ja seega samuti abisaaja.
However, at the same time that operator shall be deemed to be the ‘owner of the infrastructure’ and donor of aid to DHL by the framework agreement.
Samaaegselt on ettevõtja siiski „infrastruktuuri omanik”, mis tagab DHLile abi raamlepingu kohaselt.
In its view these two roles are incompatible.
Saksamaa arvates ei ole need rollid omavahel kooskõlas.
Application of the market economy investor principle
Turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamine
Germany maintains that this case is covered by the exemption in the 1994 guidelines, thus rendering an analysis of the facts under the market economy investor principle unnecessary.
Saksamaa selgitab, et käesolev juhtum kuulub 1994. aasta suuniste reguleerimisalasse ning seega ei ole põhjust hinnata asjaolusid turumajandusliku investeerimise põhimõtte alusel.
In the event that the Commission comes to the contrary conclusion, Germany conducted the following analysis of the market economy investor principle with reference to three scenarios:
Juhul kui komisjon peaks olema teistsugusel seisukohal, teostab Saksamaa hindamise turumajandusliku investeerimise põhimõtte alusel, lähtudes kolmest stsenaariumist:
status quo;
praegune olukord;
expansion without knowledge that DHL would base its operations at Leipzig Airport; and
arendamine eeldusel, et DHL ei otsusta Leipzigi lennujaama kui oma asukoha kasuks, ning
expansion in the knowledge that DHL would base its operations at Leipzig Airport.
arendamine eeldusel, et DHL otsustab Leipzigi lennujaama kui oma asukoha kasuks.
In this regard, Germany argues that the test must be applied to the situation on 9 December 2005, when the 2005 Guidelines came into force, rather than to the actual decision of the supervisory board of 4 November 2004.
Nimetatud hindamise korral tuleb tugineda 9. detsembril 2005. aastal valitsenud olukorrale, mil jõustusid 2005. aasta suunised. Lähtuda ei tule järelevalvenõukogu 4. novembri 2004. aasta otsusest.
Thus Germany submits that the test is whether a private investor would have continued with the construction of the second runway rather than maintain the status quo given the known facts on 9 December 2005.
Saksamaa väitel tuleks sel juhul välja selgitada, kas erainvestor oleks 9. detsembril 2005. aastal teadolevate asjaolude korral otsustanud jätkata lennuraja ehitamist või oleks säilitanud hetkeolukorra.
Germany's calculations, as presented below in recitals 55 and 56, are based on the Commission's calculations from the opening of procedure and the company's discounted value at the end of its lifetime (2042).
Põhjendustes 55 ja 56 esitatud arvutustes tugineb Saksamaa komisjoni arvutustele, mis on pärit menetluse algatamise ajast ning ettevõtte diskonteeritud väärtusele selle kasuliku tööea lõppedes (2042).
A distinction is drawn between investments made before and after 9 December 2005.
Tehakse vahet investeeringutel, mis on tehtud enne 9. detsembrit 2005 ja pärast 9. detsembrit 2005.
Status Quo: The airport is reliant upon its two runways but operates within certain limitations: for example there is a weight restriction in place on the southern runway of 30 tonnes; the maximum hourly traffic is limited to 38-42 takeoffs and landings (amounting to around 30000 annually); and there are only 60 aircraft parking bays.
Praegune olukord: Lennujaam kasutab mõlemat lennurada üksteisest sõltuvalt, mis seab lennujaamale järgmised piirangud: näiteks kehtib lõunarajal massipiirang 30 t, lendude arv ühes tunnis on piiratud 38–42 lennuga (ligikaudu 30000 lendu aastas) ning parkimiskohad on olemas üksnes 60 lennukile.
Expansion without knowledge that DHL would base its operations at Leipzig Airport: Germany argues that even without DHL choosing to base its operations at Leipzig, the airport needed increased capacity to support higher levels of freight traffic and night flights due to the expected imposition of restrictions on night flights at Frankfurt/Main Airport.
Arendamine eeldusel, et DHL ei otsusta oma asukohaks Leipzigi lennujaama valida: Isegi juhul, kui DHL ei oleks otsustanud Leipzigi lennujaama kasuks, oleks lennujaam Saksamaa arvates pidanud oma läbilaskevõimet suurendama, et tulla toime suurema lastilendude mahuga ja öiste lendude arvu kasvuga, mis on seotud piirangutega öistele lendudele Maini-äärse Frankfurdi lennujaamas.
In 2012, an estimated 300000 tonnes of air freight were expected to be displaced from Frankfurt/Main.
Nimetatud ümberkorralduste tõttu Maini-äärse Frankfurdi lennujaamas kasvab Leipzigis lastilendude maht 300000 tonni 2012. aastal.
This estimate is a quarter of the total volume of air freight and does not include the carrying of freight on passenger flights (which would not be impacted by the night flight restrictions).
See võrdub ühe neljandikuga Maini-äärse Frankfurdi lastilendude mahust, kuid ei hõlma siiski reisilennukeid (mida öiste lendude piiramine ei puuduta).
For the years 2013-2018, a further displacement of 100000 tonnes of air freight is expected due to other airports reaching capacity restrictions.
Ajavahemikul 2013–2018 tuleb väidetavalt arvestada täiendava 100000 t lastilendude ümberpaigutumisega läbilaskevõime nappuse tõttu teistes lennujaamades.
From 2019 onwards, the German authorities predict an annual growth rate of 3 %.
Alates 2019. aastast tuleb Saksamaa ametiasutuste prognooside kohaselt arvestada kolmeprotsendilise kasvumääraga aastas.
They argue that this is a conservative estimate based on a report by ProTransAG [13] which forecasts annual growth rates of 8 to 10 % in the express services market.
See on konservatiivne hinnang ettevõtte ProgTansAG [14] eksperthinnangu alusel, millega prognoositakse kiirkullerteenuste turul 8–10-protsendilisi kasvumäärasid aastas.
Expansion with DHL: For the scenario of an expansion with DHL the effects of the relocation of an express service provider to the airport Leipzig/Halle are particularly considered as from 2008.
Arendamine eeldusel, et DHL otsustab oma asukohaks Leipzigi lennujaama valida: Arendamise korral koos DHLiga võetakse eelkõige arvesse mõjusid, mis avalduvad kiirkullerteenuse pakkuja kolimisel Leipzigi lennujaama alates 2008. aastast.
The forecast scenario ‘Expansion with DHL’ is stated to be a conservative one, a realistic middle scenario would reach a considerable better results.
Nimetatud stsenaarium on konservatiivne; realistlik keskmine stsenaarium annaks oluliselt paremaid tulemusi.
Hence the scenarios of expansion particularly differ in the early stage.
Arendamise stsenaariumid erinevad eeskätt algetapis.
Due to the establishment of DHL at the airport there is a considerably steeper increase of the development of sales.
Juhul kui DHL otsustab lennujaama kasuks, suureneb käive oluliselt kiiremini.
The development of the new southern runway is based on the same capital outlay in all scenarios, independently of the DHL settlement with earlier increases in turnover.
Uue lõunaraja ehitamine põhineb kõigi stsenaariumite puhul samasugusel kapitalikulul, arvestamata DHLi ümberkolimist ja sellega seotud varasemat käibe suurenemist.
Only the extension investments at the freight aprons are not made until 2012 in the scenario ‘Expansion without DHL’, according to the capacity requirements.
Üksnes stsenaariumi „Arendamine ilma DHLita” puhul ei tehta laiendamisinvesteeringuid lastilendude perroonidesse enne 2012. aastat, sõltuvalt läbilaskevõime vajadusest.
In order to compare payment flows occurring at different times, the German authorities have in their calculations applied a discount factor of 6,5 % (this rate is adjusted for inflation, the nominal discount rate being 7 %).
Erinevate aegade rahavoogude võrdlemiseks võttis Saksamaa oma arvutustes aluseks 6,5-protsendilise diskontoteguri (7 % suurust nominaalset diskontotegurit kohandati inflatsiooni suhtes).
This discount factor was determined using the Capital Asset Pricing Model (hereinafter: CAPM) and was based on the following assumptions:
Käesolev diskontotegur arvutati välja finantsvarade hindamismudeli alusel (edaspidi „CAPM”) ja see põhineb järgmistel eeldustel:
Risk-free rate at the end of 2005 of German government bonds of 3,75 %
aasta lõpus oli Saksamaa riigi võlakirjade riskivaba tasuvus 3,75 %.
Market risk premium (based on the risk of volatility or variation of the yield of a portfolio reflecting the overall market) of about 5 % based on an expert source [14]
Turu riskipreemia (terviklikku turgu kajastava portfelli tulu kõikuvuse või muutuvuse risk) väärtuseks võeti asjakohastest allikatest [15] ligikaudu 5 %.
A ‘beta’‘β’ representing the relation between the market risk and the risk involved in a specific investment.
Seost tururiski ja konkreetse investeeringu riski vahel tähistatakse „beetaga” („β”).
The German authorities based their beta of regional airports in the published report of PriceWaterhouseCoopers amounting to 0,65.
Tuginedes ettevõtte PricewaterhouseCoopers aruandele, on Saksamaa piirkondlike lennujaamade beetateguri väärtuseks 0,65.
A rate of inflation of approximately 0,50 % has been taken into consideration [15].
Inflatsioonimääraks võeti 0,5 % [16].
Comparison of the ‘Status Quo’, ‘Expansion without DHL’ and ‘Expansion with DHL’ scenarios
Stsenaariumide „Praegune olukord”, „Arendamine ilma DHLita” ja „Arendamine DHLiga” võrdlus
Status Quo
Praegune olukord
Expansion without DHL
Arendus DHLita
Expansion with DHL
Arendus DHLiga
EBITDA 2006-2042
EBITDA 2006–2042
Investment costs 2006-2042
Investeerimiskulud 2006–2042
Discounted value of the company at the end of its lifetime
Ettevõtte diskonteeritud väärtus lepingu lõppemise hetkel
Sum
Kokku
Furthermore, the German authorities argue that a correction of the status quo scenario should be made in order to include purchase commitments and deconstruction costs.
Saksamaa selgitab, et stsenaariumi „Praegune olukord” tuleb parandada, et võtta arvesse täitmata tellimusi ja demonteerimiskulusid.
The airport had entered into obligations totalling EUR 108,3 million, which would have had to be paid out even if all construction work had been halted.
Lennujaamal on kohustusi summas 108,3 miljonit eurot, mis tuleb tagasi maksta isegi ehitamise peatamise korral.
Furthermore a return to ‘status quo’ would have necessitated deconstruction work costing an estimated EUR 100 million.
Lisaks oleks stsenaariumi „Praegune olukord” juurde tagasi pöördumise korral vaja võtta meetmeid demonteerimistöödeks hinnanguliselt 100 miljoni euro väärtuses.
Comparison of the ‘Status Quo’ and ‘Expansion with DHL’ scenarios, taking into account purchase commitments and deconstruction costs
Stsenaariumide „Praegune olukord” ja „Arendamine DHLiga” võrdlus, võttes arvesse täitmata tellimusi ja demonteerimiskulusid
Discounted value of the company at the end of the lifetime
Ettevõtte diskonteeritud väärtus kasuliku tööea lõpus
Purchase commitments
Täitmata tellimused
Deconstruction costs
Demonteerimiskulud
Furthermore, the German authorities have informed the Commission by letters of 9 April 2008 that the previously carried out calculation in the context of the market economy principle include investments and operating costs with regard to security and safety measures that fall within the public policy remit and are outside the State aid control.
Lisaks andis Saksamaa komisjonile 9. aprilli 2008. aasta kirjas teada, et turumajandusliku investeerimise põhimõtte alusel tehtud arvutustes on arvesse võetud ohutusmeetmetega seonduvaid investeerimis- ja tegevuskulusid, mis kuuluvad avaliku julgeoleku ja korra valdkonda ja mille suhtes ei kohaldata riigiabi kontrolli.
Therefore, those costs should not be taken into account in the present calculation.
Sel põhjusel ei tohi neid kulusid käesolevas arvutuses arvesse võtta.
Comparison of the ‘Status Quo’, ‘Expansion without DHL’ and ‘Expansion with DHL’ scenarios without the investment and operating costs into security and safety measures
Stsenaariumide „Praegune olukord”, „Arendamine ilma DHLita” ja „Arendamine DHLiga” võrdlus ilma ohutusmeetmete investeerimis- ja tegevuskuludeta
Non-commercial activities
Mitteäriline tegevus
While maintaining its position that the financing of the expansion of the southern runway at Leipzig/Halle Airport is a general economic measure which as such is, as a whole, not subject to state aid control, the German authorities have provided the Commission with information regarding investments undertaken within the measure under examination which in their opinion fall within the areas of safety, air traffic control, police, customs, air navigation etc (see Table below).
Ehkki Saksamaa jääb oma seisukoha juurde, et Leipzigi lennujaama lõunaraja arendamise rahastamine on majanduspoliitika üldine meede, mille suhtes tervikuna ei kohaldata riigiabi kontrolli, edastas ta komisjonile siiski teabe hinnatud meetmete raames tehtud investeeringute kohta, mis Saksamaa arvates kuuluvad ohutuse, lennujuhtimise, politsei, tolli, lennunduse jne valdkonda (vrd järgmist tabelit).
These investments are detailed in recitals 58 to 69.
Nimetatud investeeringuid on kirjeldatud põhjendustes 58–69.
Investments into security and safety measures 2006-2042 in EUR (nominal values)
Investeeringud ohutusmeetmetesse ajavahemikul 2006–2042 eurodes (nominaalväärtus)
Total amount of the investments into security and safety measures 2006-2042
Ohutusmeetmetesse ajavahemikult 2006–2042 tehtavate investeeringute kogusumma
Status quo
Praegune olukord
Extension without DHL
Arendamine ilma DHLita
Extension with DHL
Arendamine DHLiga
Public Safety
Avalik julgeolek
Fence
Piirded
Fencestreet
Piirdeäärne tee
Control point 2
Kontrollipunkt 2
Control point 4
Kontrollipunkt 4
Control point 1
Kontrollipunkt 1
Security and control system
Julgestuskontrollisüsteem
Access control system south
Lõunapoolne juurdepääsu kontrollisüsteem
Integrated control center
Integreeritud kontrollikeskus
Integrated control center equipment
Varustus integreeritud kontrollikeskuse jaoks
Video equipment south
Lõunapoolsed videoseadmed
Veterinary border control
Veterinaarkontrolli piiripunkt
Firefighting
Tuletõrje
Interim fire brigade south
Ajutine tuletõrjedepoo (lõuna)
Firefighting and rescue equipment
Tuletõrje- ja päästevahendid
Operational Safety
Käitamisohutus
Uninterruptible Power Supply (UPS) Apron 4/5
Katkematu voolu allikas (UPS) Perroon 4/5
Uninterruptible Power Supply (UPS) South/West
Katkematu voolu allikas (UPS) lõuna/lääs
Uninterruptible Power Supply (UPS) South/East
Katkematu voolu allikas (UPS) lõuna/ida
Transformer station
Alajaam
High and low voltage cabling for German Weather Service (DWS)
Kõrg- ja madalpingekaabel Saksamaa ilmateenistuse (DWS) jaoks
High and low voltage cabling for German air traffic control (DFS)
Kõrg- ja madalpingekaabel Saksamaa lennujuhtimise (DFS) jaoks
Navigation lights
Valgustus
Navigation lights runway south
Lõunaraja valgustus
Navigation lights new aprons
Uute perroonide valgustus
In addition to investments, the German authorities draw the attention of the Commission to costs arising from the ongoing operational expenses (materials and personnel costs) for the relevant areas.
Lisaks investeeringutele juhib Saksamaa komisjoni tähelepanu jooksvatele tegevuskuludele (materjali- ja personalikulud) asjaomastes valdkondades.
They refer in this respect to the 2005 Guidelines, pursuant to which in general, ‘activities that normally fall under State responsibility in the exercise of its official powers as a public authority’ do not fall within the scope of the Guidelines (see points 33 and 54 of the Guidelines).
Sellega seoses viitab Saksamaa 2005. aasta suunistele, mille kohaselt „tegevuse suhtes, mis harilikult kuulub riigi kui avaliku võimu teostaja pädevusse”, ei kohaldata kõnealuseid suuniseid (vrd suuniste punktid 33 ja 54).
The German authorities have deducted from these costs the revenue resulting from security charges according to § 8(3) of the Aviation Security Act (Luftsicherheitsgesetz, hereinafter: LuftSiG).
Saksamaa arvestas nimetatud kuludest maha turvamaksudest laekuvad tulud Saksamaa lennundusjulgestuse seaduse (edaspidi „lennundusjulgestuse seadus”) § 8 lõike 3 kohaselt.
This revenue concerns charges for the passenger control at the airport.
Nimetatud tulud hõlmavad lennujaamas reisijate kontrollimise maksusid.
Total operating security and safety cost and revenue 2006-2042 in EUR (nominal values)
Käitamisohutuse kulud ja tulud ajavahemikul 2006–2042 eurodes (nominaalväärtus)
Operation security cost and revenue 2006-2042
Käitamisohutuse kulud ja tulud ajavahemikul 2006–2042
material cost
Materjalikulud
personnel cost
Personalikulud
depreciation
Kulum
other cost
Muud kulud
Sum security cost (1) + (2) + (3) + (4)
Ohutusega seotud kokku (1) + (2) + (3) + 4)
Security charges
Turvamaksud
Total (5)-(6)
Kokku (5) – (6)
The safety facilities and the security measures carried out correspond to obligations for airport operators arising from national legislation, namely the Aviation Security Act (LuftSiG), as well as the Air Traffic Act (Luftverkehrsgesetz, hereinafter: LuftVG) and the recommendations of the International Civil Aviation Organisation (ICAO) regarding measures to avert danger to aviation in the planning, construction and operation of commercial airports.
Ohutusseadmed ja -meetmed vastavad siseriiklike õigusaktidega, st lennundusjulgestuse seaduse ja lennundusseadusega lennujaama käitajatele pandud kohustustele ning Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) soovitustele ohutusmeetmete kohta lennunduses tsiviillennujaamade planeerimisel, ehitamisel ja käitamisel.
In order to avoid unauthorised access to the secured area of the airport all persons, vehicles and goods have to pass through access control points, which are equipped with secured gates, x-rays and hand probes.
Volitamata juurdepääsu takistamiseks lennujaama julgestuspiirangualadele suunatakse kõik isikud, sõidukid ja kaubad juurdepääsu kontrollipunkti, mis on varustatud turvaväravate, läbivalgustusseadmete ja käsidetektoritega.
A security and control system is used to operate and supervise access to the security area.
Julgestus- ja kontrollisüsteemi kaudu reguleeritakse ja kontrollitakse juurdepääsu julgestuspiirangualadele.
The security control centre also allows access to the hazard alert system (i.e. fire detectors and building technology centre etc.) and the access control system (i.e. burglary, hold-up alarm system, video control monitoring etc.).
Julgestuskontrollikeskus on samuti ühendatud hoiatussüsteemiga (nt tuletõrjesignalisatsioon, ehituslahendused) ja juurdepääsu kontrollisüsteemiga (st signalisatsioonisüsteem, mis hoiatab sissemurdmise ja äkkrünnaku korral, videojärelevalve jne).
Because of the change in the alignment of the new southern runway it was necessary to re-build the perimeter fence and furthermore to construct two additional access control points (control points 2 and 4).
Uue lõunaraja trasside paigutuse muutmisega tuli välispiire ümber ehitada ja kaks täiendavat juurdepääsu kontrollipunkti juurde ehitada (kontrollipunktid 2 ja 4).
Moreover, the security measures listed must be set out by the operator in an aviation security programme within the meaning of Article 5(4) of Regulation 2320/2002 [16] which must be presented for approval to the Aviation Safety Agency.
Lisaks peab käitaja ette nägema ohutusmeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad [17], artikli 5 lõike 4 kohaselt koostatud tsiviillennunduse julgestuskavas ning esitama kava heakskiitmiseks lennundusjulgestuse valdkonnas pädevale asutusele.
The operator of a commercial airport is obliged to perform the security measures provided for in the approved aviation security programme.
Tsiviillennujaama käitaja on kohustatud rakendama heakskiidetud tsiviillennunduse julgestuskavas ette nähtud ohutusmeetmeid.
The aviation security programme of Leipzig/Halle Airport was approved by the Air Traffic Department of the Ministry for Economic Affairs and Labour of Land Sachsen on 25 October 2007.
Leipzigi lennujaama tsiviillennunduse julgestuskava kiitis Saksimaa majandus- ja tööministeeriumi õhutranspordi osakond heaks 25. oktoobril 2007. aastal.
In order to comply with the obligations arising from the Aviation Security Act, the airport operates its own security department.
Lennundusjulgestuse seadusest tulenevate kohustuste täitmiseks on lennujaamal oma julgeolekuosakond.
Leipzig/Halle airport is therefore equipped with two fire stations [18] located in the north and south areas of the airport respectively.
Lennujaamal peab seadusjärgselt olema tuletõrje- ja päästeteenistus. Tuletõrje- ja päästeteenistused on tegevusloa saamise eeldus.
Operational safety/redundant electrical supply
Tuletõrje- ja päästeteenistuste kohta kehtivate nõuete täitmiseks pidi uus lõunarada saama eraldi tuletõrjedepoo. Leipzigi lennujaamal on seega tuletõrjedepood [19], millest üks asub lennujaama põhjaosas ja teine lõunaosas. Käitamisohutus/elektrivooluga varustamise lisasüsteemid
The airport is obliged to have a back-up electricity supply.
Lennujaamal peab olema varusüsteem elektrivooluga varustamiseks.
Due to the regulatory requirements this can only be achieved with an Uninterruptible Power Supply (UPS).
Regulatiivsete nõuete tõttu tohib varusüsteemiks olla üksnes katkematu voolu allikas (UPS).
For this purpose, diesel dynamic UPS systems have been installed in each of the three navigation lighting stations on the southern runway.
Sel eesmärgil paigaldati lõunaraja kõigisse kolme alajaama dünaamilised diislikütusel põhinevad UPS-süsteemid.