natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The evaluation of that plan and the additional information obtained by the Commission provide sufficient guarantees on the residue monitoring for aquaculture products in that third country.
Selle kava hindamine ja komisjoni saadud täiendav teave annavad nimetatud kolmandas riigis piisava tagatise jääkide seireks vesiviljelustoodete puhul.
Aquaculture products should therefore be included in the list for Costa Rica in the Annex to that Decision.
Seepärast tuleks Costa Rica puhul lisada vesiviljelustooted nimetatud otsuse lisas esitatud loetellu.
Whereas that third country has demonstrated that the residue monitoring plan 2007/08 is being implemented for ostriches, it has again failed to provide evidence of the implementation of the plan for wild and farmed game, other than ostriches.
Kuigi kõnealune kolmas riik on tõestanud, et 2007/2008. aasta jääkide seire kava rakendatakse jaanalindude puhul, ei suutnud ta tõendada kava rakendamist muude looduslike ja tehistingimustes peetud ulukite puhul peale jaanalindude.
The entries for the relevant animals and products of animal origin should therefore be deleted from the list for South Africa in the Annex to that Decision.
Seepärast tuleks Lõuna-Aafrika puhul kustutada asjaomaseid loomi ja loomseid tooteid käsitlevad kanded nimetatud otsuse lisas esitatud loetelust.
A Food and Veterinary Office inspection to the Republic of Moldova has revealed serious deficiencies concerning the implementation of the residue monitoring plan for honey.
Veterinaar- ja Toiduameti poolt Moldova Vabariigis läbi viidud kontroll näitas tõsiseid puudusi jääkide seire kava rakendamisel mee puhul.
The relevant entry for the Republic of Moldova should therefore be deleted from the list in the annex to that Decision.
Asjaomane kanne Moldova Vabariigi kohta tuleb seega kustutada kõnealuse otsuse lisas esitatud loetelust.
The authorities of that third country have been informed accordingly.
Asjaomase kolmanda riigi ametiasutustele on sellest teatatud.
A transitional period should be laid down to cover consignments of animals and products of animal origin originating in South Africa and the Republic of Moldova which were dispatched from those third countries for the Community before the date of application of this Decision, to cover the time needed for their arrival in the Community and avoid any disruption to trade.
Tuleks sätestada üleminekuperiood Lõuna-Aafrikast ja Moldova Vabariigist pärit loomade ja loomsete toodete sellistele saadetistele, mis on lähetatud nimetatud kolmandatest riikidest ühendusse enne käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva, et hõlmata nende ühendusse saabumiseks vajalikku ajavahemikku ning vältida häireid kaubanduses.
The amendments to the list in the Annex to Decision 2004/432/EC by the present Decision shall not apply to consignments of animals and products of animal origin from South Africa and the Republic of Moldova where the importer of such animals and products can demonstrate that they had been dispatched respectively from South Africa and the Republic of Moldova and were en route to the Community before the date of application of the present Decision.
Käesoleva otsusega tehtud muudatusi otsuse 2004/432/EÜ lisa loetelus ei kohaldata Lõuna-Aafrikast ja Moldova Vabariigist pärit loomade ja taimede saadetiste suhtes, kui selliste loomade ja toodete importija võib tõendada, et need on lähetatud vastavalt Lõuna-Aafrikast ja Moldova Vabariigist ja olid teel ühendusse enne käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva.
Done at Brussels, 2 June 2008.
Brüssel, 2. juuni 2008
Decision as last amended by Decision 2008/222/EC (OJ L 70, 14.3.2008, p. 17).
Otsust on viimati muudetud otsusega 2008/222/EÜ (ELT L 70, 14.3.2008, lk 17).
OJ L 38, 13.2.2008, p. 9.
ELT L 38, 13.2.2008, lk 9.
Initial residue monitoring plan approved by veterinary sub-group EC-Andorra (in accordance with Decision No 2/1999 of EC-Andorra Joint Committee of 22 December 1999 (OJ L 31, 5.2.2000, p. 84)).
Esialgne jääkide seire kava, mis on kiidetud heaks EÜ-Andorra ühiskomitee veterinaariaalase töörühma poolt (vastavalt ühiskomitee 22. detsembri 1999. aasta otsusele nr 2/1999 (EÜT L 31, 5.2.2000, lk 84)).
Third countries using only raw material from other approved third countries for food production.
Kolmandad riigid, kus kasutatakse toidu tootmiseks ainult muude heakskiidetud kolmandate riikide toorainet.
The former Yugoslav Republic of Macedonia; provisional code which does not prejudge in any way the definitive nomenclature for this country, which is currently under discussion at the United Nations.
Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; ajutine kood, mis ei piira ühelgi viisil selle riigi lõpliku nimetuse kehtestamist, mida arutatakse praegu ÜROs.
Peninsular (western) Malaysia only.
Ainult Malaisia lääneosas (poolsaarel).
Only for reindeer from the Murmansk and Yamalo-Nenets regions.
Ainult põhjapõdrad Murmanski ja Jamali Neenetsi piirkonnas.
Only ostriches.’
Ainult jaanalinnud.”
Directive 96/23/EC lays down measures to monitor the substances and groups of residues listed in Annex I thereto.
Direktiiviga 96/23/EÜ on kehtestatud meetmed selle I lisas loetletud ainete ja jääkide rühmade seireks.
South Africa was deleted with regards to several animals and products of animal origin from the Annex of Decision 2004/432/EC, as amended by Commission Decision 2008/105/EC [3].
Lõuna-Aafrika puhul kustutati teatavaid loomi ja loomset päritolu tooteid käsitlevad kanded komisjoni otsuse 2004/432/EÜ (muudetud otsusega 2008/105/EÜ) [3] lisas esitatud loetelust.
However, after providing substantial guarantees, South Africa maintained its entries concerning wild and farmed game, including ostriches.
Pärast piisava tagatise esitamist säilitati Lõuna-Aafrika puhul siiski kanded looduslike ja tehistingimustes peetud ulukite, sealhulgas jaanalindude kohta.
on the State aid C 36/A/06 (ex NN 38/06) implemented by Italy in favour of ThyssenKrupp, Cementir and Nuova Terni Industrie Chimiche
riigiabi C 36/A/06 (ex NN 38/06) kohta, mida Itaalia andis äriühingutele ThyssenKrupp, Cementir ja Nuova Terni Industrie Chimiche
(notified under document number C(2007) 5400)
(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5400 all)
(Only the Italian version is authentic)
(ainult itaaliakeelne tekst on autentne)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above [1] and having regard to their comments,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele [1] ja võttes esitatud märkusi arvesse,
In framework of case C 13/06 (ex N 587/05) — Preferential Electricity Tariff in Sardinia, the Commission became aware of the extension of two measures granting a preferential electricity tariff.
Juhtumi nr C 13/06 (ex N 587/05) raames (elektri soodustariif Sardiinias) sai komisjon teada elektri soodustariifi pakkuva kahe meetme kohaldamisaja pikendamisest.
The extension was granted by virtue of Article 11, paragraph 11 of decreto-legge No 35/2005, converted into Law 80 of 14 May 2005 (hereinafter Law 80/2005) and was implemented without prior notification to the Commission.
Kohaldamisaega pikendati decreto-legge (dekreetseadus) nr 35/2005, mis muudeti 14. mail 2005. aastal seaduseks nr 80 (edaspidi „seadus nr 80/2005”), artikli 11 lõike 11 alusel ning seda rakendati komisjoni eelnevalt teavitamata.
The beneficiaries are the aluminium producer Alcoa and the three successor companies of Società Terni: Terni Acciasi Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche and Cementir (hereinafter ‘the Terni companies’).
Kõnealusest soodustariifist saavad kasu alumiiniumitootja Alcoa ja kolm Società Terni õigusjärglast äriühingut – Acciasi Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche ja Cementir (edaspidi „Terni äriühingud”).
By letter dated 23 December 2005 the Commission requested information from Italy, which replied by letter dated 24 February 2006.
detsembri 2005. aasta kirjas taotles komisjon Itaalialt teavet, millele Itaalia vastas 24. veebruari 2006. aasta kirjaga.
By letters dated 2 March 2006 and 27 April 2006, Italy provided additional information.
märtsi ja 27. aprilli 2006. aasta kirjades andis Itaalia lisateavet.
By letter dated 19 July 2006, the Commission informed Italy that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty in respect of both schemes (Case C 36/06).
juuli 2006. aasta kirjas teatas komisjon Itaaliale, et oli otsustanud algatada mõlema abikava suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse (juhtum nr C 36/06).
The Commission invited interested parties to submit their comments on the measures.
Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetmete kohta märkusi.
Italy submitted observations by letter dated 25 October 2006.
Itaalia esitas oma märkused 25. oktoobri 2006. aasta kirjas.
Further information was submitted by letters dated 9 November 2006 and 7 December 2006.
Lisateavet esitati 2006. aasta 9. november 2006 ja 7. detsember 2006 kirjades.
Italy’s comments were received by letter dated 22 December 2006.
Itaalia märkused saadi 22. detsembri 2006. aasta kirjaga.
By letter of 20 February 2007, the Commission requested further information, which was provided by Italy by letters dated 16 April 2007, 10 May 2007 and 14 May 2007.
veebruari 2007. aasta kirjas küsis komisjon lisateavet, mille Itaalia andis 16. aprilli, 10. mai ja 14. mai 2007. aasta kirjades.
On 18 September 2007 the file was split into part A, which deals with the three companies resulting from the splitting of Società Terni (the Terni companies) and part B, which concerns Alcoa.
septembril 2007 jagati toimik A osaks, mis käsitleb Società Terni jagamisel saadud kolme äriühingut (Terni äriühingud), ning B osaks, mis käsitleb Alcoat.
This decision concerns exclusively the extension of the preferential tariff in favour of the Terni companies.
Käesolev otsus käsitleb eranditult soodustariifi kohaldamisaja pikendamist Terni äriühingute kasuks.
The exchanges of correspondence which concern Alcoa are not quoted here.
Kirjavahetust kontserniga Alcoa siin ei tsiteerita.
Article 11, paragraph 11 of Law 80/2005 provides for the extension in time of two measures granting reductions of the general electricity tariff.
Seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikes 11 on sätestatud elektri soodustariifi pakkuva kahe meetme kohaldamisaja pikendamine.
The beneficiaries of these two measures, which are different in nature and will be dealt with separately, are aluminium-producer Alcoa on the one hand, and three companies resulting from the splitting up of Società Terni, on the other.
Kõnealustest meetmetest kasusaajad, kes on oma olemuselt erinevad ja keda käsitletakse eraldi, on ühelt poolt alumiiniumitootja Alcoa ning teiselt poolt Società Terni jagamisel tekkinud kolm äriühingut.
The original measure and its first extension
Algne meede ja selle kohaldamisaja esimene pikendamine
Italy nationalised its electricity sector by law No 1643 of 6 December 1962 (hereinafter the nationalisation law).
Itaalia riigistas oma elektritööstuse 6. detsembri 1962. aasta seadusega nr 1643 (edaspidi „riigistamisseadus”).
The law provided for the transfer of Italy’s existing power plants to the newly created State-owned company ENEL, which was to hold a monopoly in the production, distribution and supply of electricity.
Seaduses sätestati olemasolevate Itaalia elektrijaamade üleandmine vastloodud riigiosalusega äriühingule ENEL, kellele pidi hakkama kuuluma elektri tootmise, jaotamise ja tarnimise monopol.
At the time of nationalization, Società Terni was a State-owned company active in the manufacturing of steel, cement, and chemicals.
Società Terni oli riigistamise ajal riigiosalusega äriühing, mis tegeles terase, tsemendi ja kemikaalide tootmisega.
The State exercised effective control over the company via a majority stake in its capital, held by the State holding IRI and the State-owned Finsider group.
Riik rakendas äriühingu üle tõhusat kontrolli enamusosaluse kaudu selle kapitalis, mis kuulus riigi valdusettevõtjale IRI ja riigiosalusega Finsideri kontsernile.
Società Terni also owned and operated a hydropower plant.
Società Terni käitas ka talle kuuluvat hüdroelektrijaama.
Most of the electricity produced was tused to power the company’s manufacturing processes.
Enamikku toodetavast elektrist kasutati äriühingu tootmisprotsesside toitmiseks.
The nationalisation law laid down that, as a general rule, companies which produced electricity primarily for self-consumption (self-producers) were excluded from nationalisation and were permitted to retain their power generating assets [3].
Riigistamisseaduses sätestati, et äriühingud, mis tootsid elektrit peamiselt enda tarbeks (isetootjad), jäeti riigistamisest üldjuhul kõrvale ning neil lubati alles hoida oma elektritootmisvarad.
Società Terni’s electricity assets were nationalized in spite of the company’s status as a self-producer because they were strategically located on the Italian territory.
Società Terni elektritootmisvarad riigistati hoolimata äriühingu isetootja staatusest, kuna need olid Itaalia territooriumil strateegilises asukohas.
The transfer to ENEL was laid down in Article 4, paragraph 5, fourth indent of the nationalization law.
Üleandmine ENELile sätestati riigistamisseaduse artikli 4 lõike 5 neljandas taandes.
By Presidential Decree No 1165/63, Italy granted the company compensation for the transfer of its electricity assets.
Presidendi dekreediga nr 1165/63 andis Itaalia kõnealusele äriühingule elektritootmisvarade üleandmise eest kompensatsiooni.
The compensation took the form of a preferential electricity tariff which was to apply from 1963 to 1992.
Seda anti elektri soodustariifi kujul, mida pidi kohaldatama alates 1963. aastast kuni 1992. aastani.
In 1964, Società Terni was split up into three companies: steel-maker Terni Acciai Speciali, chemical manufacturer Nuova Terni Industrie Chimiche and cement manufacturer Cementir.
aastal jagati Società Terni kolmeks äriühinguks: terasetootja Terni Acciai Speciali, kemikaalide tootja Nuova Terni Industrie Chimiche ja tsemenditootja Cementir.
These undertakings were later privatized and acquired by ThyssenKrupp, Norsk Hydro and Caltagirone, respectively.
Hiljem need erastati ning nende uuteks omanikeks said vastavalt ThyssenKrupp, Norsk Hydro ja Caltagirone.
As indicated in point (1) of this decision, these successor undertakings will be collectively referred to as ‘the Terni companies’ whereas the original company will be referred to as ‘Società Terni’.
Nagu osutatud käesoleva otsuse põhjenduses 1, nimetatakse käesolevas otsuses neid õigusjärglasi ühiselt Terni äriühinguteks ning algset ettevõtjat Società Terniks.
The tariff applicable to Società Terni first, and to the Terni companies later, will be referred to as ‘the Terni tariff’.
Società Terni ja hiljem Terni äriühingute suhtes kohaldatud tariifi nimetatakse siin Terni tariifiks.
The preferential tariff continued to apply, under the same conditions, to the three Terni companies.
Soodustariifi kohaldamist jätkati samadel tingimustel kolme Terni äriühingu suhtes.
The main beneficiary (in terms of the quantity of subsidized electricity, both in absolute terms and also as a proportion of the company’s total electricity consumption) is ThyssenKrupp.
Peamine kasusaaja (subsideeritud elektri koguse poolest nii absoluutarvudes kui ka osana kogu äriühingu elektritarbimisest) on ThyssenKrupp.
The duration of the special tariff coincided with the general duration of hydro-electric concessions [4] in Italy, which were to expire in 1992.
Eritariifi kohaldamisaeg langes kokku Itaalia hüdroelektrikontsessioonide üldise kehtivusajaga, mis pidi lõppema 1992. aastal.
Società Terni’s own hydroelectric concession had been granted for an exceptional duration of 60 years (against the normal 30 years) and was to expire at the end of the 1980s.
Società Terni enda hüdroelektrikontsessioon oli antud erandlikult 60 aastaks (erinevalt tavalisest 30 aastast) ning pidi lõppema 1980ndate lõpus.
In 1991 Italy extended existing hydroelectric concessions until 2001 by Law No 9 of 9 January 1991‘Implementing provisions for the new National Energy Plan: institutional aspects, hydro power plants and networks, hydrocarbons and geothermal energy, self-producers and fiscal provisions’ (hereinafter Law 9/1991).
jaanuari 1991. aasta seadusega nr 9 „Uue riikliku energeetikakava rakendussätted: institutsionaalsed aspektid, hüdroelektrijaamad ja -võrgud, süsivesinikud ja geotermaalenergia, isetootjad ja maksusätted” (edaspidi seadus nr 9/1991) pikendas Itaalia olemasolevate hüdroelektrikontsessioonide kehtivusaega kuni 2001. aastani.
By virtue of Article 20, paragraph 4 of Law 9/1991, Italy also prolonged until 2001 the preferential tariff for the Terni companies.
Seaduse nr 9/1991 artikli 20 lõikega 4 pikendas Itaalia ka Terni äriühingute soodustariifi kohaldamisaega 2001. aastani.
Over the subsequent six years (2002-2007) the quantities of subsidized electricity supplied to the Terni companies were to be gradually reduced (phased-out), so that the tariff advantage would disappear by the end of 2007.
Järgmise kuue aasta vältel (2002–2007) pidid Terni äriühingutele tarnitava subsideeritud elektrienergia kogused järk-järgult vähenema, nii et tariifne soodustus pidi 2007. aasta lõpuks kaduma.
Law 9/1991 included a large number of provisions, some of which involved State aid.
Seadus nr 9/1991 sisaldas suurt hulka sätteid, millest mõned hõlmasid riigiabi.
Law 9/1991 was submitted to the Commission together with Law 10/1991 ‘Implementing provisions for the National Energy Plan as regards energy efficiency, energy savings and the development of renewable energy sources’.
Seadus nr 9/1991 esitati komisjonile koos seadusega nr 10/1991 „Uue riikliku energeetikakava rakendussätted seoses energiatõhususe, energiasäästu ja taastuvate energiaallikate väljatöötamisega”.
The Commission declared compatible the aid contained in both laws under the State aid rules in 1991 [5].
Komisjon kuulutas 1991. aastal mõlemas seaduses sisalduva riigiabi vastavalt riigiabieeskirjadele ühisturuga kokkusobivaks.
Structure of the Terni tariff
Terni tariifi struktuur
The conditions of Società Terni’s preferential tariff were established in Articles 6, 7 and 8 of Presidential Decree No 1165/63 Transfer to Ente Nazionale per l’Energia Elettrica of the assets used for the activities mentioned in Article 1(1) of Law No 1643 of 6 December 1962 carried out by ‘Terni-società per l’Industria e l’Elettricità S.p.A.’ (hereinafter DPR 1165/1963).
Società Terni soodustariifi tingimused kehtestati presidendi dekreedi nr 1165/63 (Terni- società per l’Industria e l’Elettricità S.p.A poolt 6. detsembri 1962. aasta seaduse nr 1643 artikli 1 lõikes 1 nimetatud tegevusteks kasutatud varade üleandmine Ente Nazionale per l’Energia Elettrica’le) (edaspidi: „dekreet nr 1165/1963”) artiklites 6, 7 ja 8.
DPR 1165/1963 laid down that ENEL would supply Società Terni with a fixed amount of electricity (1025000 MWh a year) which was the equivalent of the company’s electricity consumption in 1961, plus an extra amount (595000 MWh a year) which corresponded to its additional expected consumption resulting from investments undertaken but not yet completed in 1962.
Dekreedis sätestati, et ENEL tarnib Società Ternile fikseeritud koguse elektrit (1025000 MWh aastas), mis võrdus äriühingu 1961. aasta elektritarbimisega, pluss lisakoguse elektrit (595000 MWh aastas), mis vastas 1962. aastaks lõpetamata, kuid tehtud investeeringutest tulenevale eeldatavale lisatarbimisele.
The preferential price was calculated by comparing two alternative methods and applying whichever was more favourable to the company:
Soodustariif arvutati välja kahe järgmise alternatiivse meetodi võrdluse põhjal, kasutades seda, kumb oli äriühingu jaoks soodsam:
Alternative 1 was based on the average electricity price paid by Società Terni’s manufacturing branches to the company’s electricity branch (corresponding to the production cost of Terni’s own hydroelectric plant);
alternatiiv põhines Società Terni tootmisüksuste poolt elektriüksusele makstaval keskmisel elektrihinnal (mis vastas Terni enda hüdroelektrijaama tootmiskuludele);
Alternative 2 was linked to ENEL’s reference price for a customer having the same profile (self-producer) as Società Terni.
alternatiiv oli seotud Società Terniga sama profiiliga kliendile (isetootja) kehtestatud ENELi võrdlushinnaga.
In practice, the first method was used until 2000, when changes in the Italian tariff structure due to the liberalization of the electricity market made it necessary to switch to the second method.
Praktikas kasutati esimest meetodit 2000. aastani, mil Itaalia tariifistruktuuris seoses elektrituru liberaliseerimisega tehtud muudatuste tõttu tekkis vajadus võtta kasutusele teine meetod.
In 1997 began the overhaul of the tariff structure, with the introduction of a structured tariff consisting of two parts: Part A representing fixed and general costs and Part B reflecting variable costs.
Tariifi struktuuri reform algas 1997. aastal, kui kehtestati kaheosalise struktuuriga tariif: A osa sisaldas püsi- ja üldkulusid ning B osa sisaldas muutuvkulusid.
As of 1 January 2000, the Terni tariff was awarded in the form of a compensatory component (componente compensativa) calculated as the sum of all components of the tariff which Terni, as a (virtual) self-producer, was not required to pay (the whole of part B and a fraction of part A).
Alates 1. jaanuarist 2000 hakati Terni tariifi pakkuma hüvituskomponendi (componente compensativa) kujul, mida arvutati kõigi tariifikomponentide summana, mille maksmist Ternilt kui (virtuaalselt) isetootjalt ei nõutud (kogu B osa ning osa A osast).
This method corresponds to the second of the alternative methods described in Decree 1165/63.
See meetod vastab dekreedis nr 1165/63 kirjeldatud teisele alternatiivsele meetodile.
The gradual reduction of the quantities of electricity and power delivered to the Terni companies at the preferential price during the phasing-out period (2002-2007) is shown in the table below:
Alljärgnevas tabelis on esitatud Terni äriühingutele soodustariifi järkjärgulise kaotamise perioodil (2002–2007) soodushinnaga tarnitud elektrikoguste vähenemine:
The second extension of the tariff
Tariifi kohaldamisaja teistkordne pikendamine
By Article 11, paragraph 11 of Law 80/2005, Italy decided to interrupt the phasing-out and extend again the Terni tariff arrangement until 2010.
Seaduse nr 80/2005 artikli 11 lõikega 11 otsustas Itaalia tariifi kohaldamise järkjärgulise kaotamise katkestada ning pikendada Terni tariifse sooduskorra rakendamisaega aastani 2010.
Article 11, paragraph 13 of the Law made this measure applicable as of 1 January 2005.
Seaduse artikli 11 lõikega 13 tehti see meede kohaldatavaks alates 1. jaanuarist 2005.
Shortly afterwards, ordinary hydroelectric concessions were extended until 2020 [6].
Veidi hiljem pikendati tavaliste hüdroelektrikontsessioonide kehtivusaega 2020. aastani. [6]
The second extension of the tariff is the measure on which the Commission has opened the formal investigation procedure pursuant to Article 88(2) of the Treaty and which is the object of this decision.
Tariifi kohaldamisaja teistkordne pikendamine on meede, mille suhtes komisjon on algatanud asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse ja mis on käesoleva otsuse teema.
Law 80/2005 laid down that, until 2010, the Terni companies will benefit from the same treatment they enjoyed on 31 December 2004 in terms of quantities supplied (926 GWh for the three Terni companies) and prices (1,32 eurocents/kWh).
Seadusega nr 80/2005 sätestati, et Terni äriühingutele tehakse soodustusi kuni 2010. aastani samadel tingimustel, mis kehtisid nende suhtes 31. detsembril 2004 nii tarnitud koguste (926 GWh kolmele Terni äriühingule) kui ka hindade (1,32 eurosenti/kWh) puhul.
The quantities of supplied electricity are currently broken down as follows: Thyssen-Krupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % and Cementir 4 %.
Tarnitava elektri kogus jaguneb praegu järgmiselt: Thyssen-Krupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % ja Cementir 4 %.