natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission also notes that most generators benefiting from the PPAs belong to major international groups that are present in several Member States.
Komisjon märgib samuti, et enamik elektrienergia ostulepingutest kasu saavaid elektritootjaid kuulub suurtesse rahvusvahelistesse kontsernidesse, mis tegutsevad mitmes liikmesriigis.
Conferring a competitive advantage on those groups indubitably has an effect on trade and the potential to distort competition on the common market.
Neile kontsernidele konkurentsieelise andmine mõjutab kahtlemata kaubandust ja võib moonutada konkurentsi ühisturul.
The majority of the interested parties’ assessments of the criteria for impact on trade and distortion of competition refer to market circumstances at the time of conclusion of the PPAs and, in any case, to market circumstances before Hungary's accession to the EU.
Enamikus huvitatud isikute hinnangutes kaubanduse mõjutamise ja konkurentsi moonutamise kriteeriumide kohta viidatakse turu olukorrale elektrienergia ostulepingute sõlmimise ajal ning igal juhul turu olukorrale enne Ungari ühinemist ELiga.
The Commission cannot accept this line of argument and refers in this regard to recitals 156 to 172 above.
Komisjon ei saa nende väidetega nõustuda ning viitab sellega seoses eespool esitatud põhjendustele 156–172.
Certain interested parties also argue that their PPA, viewed individually, does not affect trade as the generation capacity of their power plant is minor compared to the country's overall generation capacities.
Mõned huvitatud isikud väidavad ka, et eraldiseisvalt käsitletuna ei mõjuta nende elektrienergia ostulepingud kaubandust, sest nende elektrijaama tootmisvõimsus on võrreldes riigi üldise tootmisvõimsusega väike.
As the core principle of the PPAs is the same for all of them (obligation to purchase a certain minimum quantity of generated electricity, reservation of generation capacities, a price covering the justified fixed and variable costs over a duration of 15 to 27 years), each PPA has an impact on the market.
Kuna elektrienergia ostulepingute aluspõhimõte on nende kõigi puhul sama (kohustus osta teatav minimaalne kogus toodetud elektrienergiat, tootmisvõimsuste reserveerimine, põhjendatud püsi- ja muutuvkulusid kattev hind 15–27 aasta vältel), mõjutavad turgu kõik elektrienergia ostulepingud.
However, by definition, the extent of the effect is multiplied by the co-existence of the ten PPAs on the Hungarian market.
Tulenevalt nende olemusest suurendab mõju ulatust siiski kümne elektrienergia ostulepingu kooseksisteerimine Ungari turul.
The more capacities covered by PPA, the greater the above effects are.
Mida rohkem võimsusi on elektrienergia ostulepingutega hõlmatud, seda suurem on eespool kirjeldatud mõju.
In the light of the above, the Commission concludes that the terms and conditions of the PPAs described above have an effect on trade and the potential to distort competition.
Eespool esitatut arvesse võttes leiab komisjon, et eespool kirjeldatud elektrienergia ostulepingute tingimused avaldavad mõju kaubandusele ja võivad moonutada konkurentsi.
In point 3.1 of its Opening Decision, the Commission expressed its doubts as to the State aid character of Paks power plant owing to differences that may exist between the PPA of this plant and the other PPAs with regard to its governing principles.
Menetluse algatamise otsuse punktis 3.1 väljendas komisjon kahtlust riigiabi olemasolu suhtes Paksi elektrijaama puhul, kuna selle jaama elektrienergia ostuleping võib selle aluseks olevate põhimõtete poolest olla teiste jaamade elektrienergia ostulepingutest erinev.
However, as a result of its investigations the Commission concludes that the above assessment of the State aid criteria applies equally to Paks PPA, as the same core principles are present in it with the specific features set out under the relevant criteria.
Uurimise tulemusel leiab komisjon siiski, et eespool esitatud riigiabi kriteeriumide hinnang kehtib samaväärselt ka Paksi elektrienergia ostulepingu puhul, sest selles sisalduvad samad aluspõhimõtted ning asjaomaste kriteeriumide raames sätestatud iseärasused.
On the basis of the above assessment, the Commission takes the view that the main terms and conditions of the purchase obligation enshrined in the PPAs, i.e. the capacity reservations and guaranteed off-take by MVM under such conditions as to ensure the return on investment of the power plants by shielding them from the commercial risks of the operation of their plant, constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Eespool esitatud hinnangu alusel on komisjon arvamusel, et elektrienergia ostulepingutes sätestatud ostukohustuse peamised tingimused, s.o võimsuse reserveerimine ja MVMi tagatud ostukogused sellistel tingimustel, mis tagavad elektrijaamade investeeringute tootlikkuse, kaitstes neid oma jaama käitamisega seotud äririskide eest, on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
This State aid is achieved by the combination of the capacity reservations, the minimum guaranteed off-take, the pricing mechanism based on a capacity fee and an energy fee to cover fixed, variable and capital costs, over a long duration beyond normal commercial practice.
Kõnealune riigiabi saavutatakse, kombineerides võimsuse reserveerimise, minimaalsed tagatud ostukogused ning hinnakujundusmehhanismi, mis põhineb võimsus- ja energiatasul ning tagab püsi-, muutuv- ja kapitalikulude katmise, üldisest äritavast pikema aja jooksul.
Applicability of the PPAs after accession
Elektrienergia ostulepingute kohaldatavus pärast ühinemist
The interested parties argue that in accordance with the general principle of non-retroactivity, measures that were established in accordance with the law prior to accession should not be reviewed by the Commission after accession.
Huvitatud isikud väidavad, et kooskõlas tagasiulatuva jõu puudumise üldpõhimõttega ei tohiks komisjon enne ühinemist õiguspäraselt kehtestatud meetmeid pärast ühinemist läbi vaadata.
All measures, irrespective of their legality under national rules before accession, become subject to the rules of the acquis communautaire at the date of accession.
Kõigi meetmete suhtes kohaldatakse ühinemiskuupäevast alates ühenduse õigustiku eeskirju olenemata sellest, et need olid enne ühinemist riiklike eeskirjade kohaselt õiguspärased.
The specific rules for State aid measures set forth in Annex IV to the Accession Act do apply to aid measures, even if they were otherwise established in accordance with national legal rules prior to accession.
Ühinemisakti IV lisas sätestatud riigiabi erieeskirju kohaldatakse abimeetmete suhtes isegi siis, kui need meetmed olid kehtestatud enne ühinemist vastavalt riiklikele õigusnormidele.
Annex IV.3(1) to the Act of Accession defines as existing aid only three categories of measures: (i) those put into effect before 10 December 1994; (ii) those that – having been examined by the Commission – were included in the list in Annex IV to the Treaty of Accession; and (iii) those approved by the Commission under the so-called interim mechanism.
Ühinemisakti IV lisa 3. peatüki punktis 1 määratletakse olemasoleva abina ainult kolm meetmete kategooriat: i) enne 10. detsembrit 1994 jõustunud meetmed; ii) meetmed, mis lisati pärast komisjonipoolset uurimist ühinemisakti IV lisa loetelusse; ning iii) komisjoni nn vahemenetluse raames heakskiidetud meetmed.
All the measures still applicable after the date of accession, which constitute State aid and do not fall within one of these three categories, are considered as new aid upon accession; the Commission therefore has full powers to prohibit these measures if they are incompatible with the common market.
Kõiki pärast ühinemiskuupäeva veel rakendatavaid meetmeid, mis on riigiabi ja mis kuulu ühessegi neist kolmest kategooriast, loetakse ühinemisel uueks abiks; komisjonil on seega täielik voli keelata need meetmed, kui need ei ole ühisturuga kokkusobivad.
This application of State aid rules to the future effects of measures still applicable after accession does not entail any retroactive application of the EC State aid rules and is in any event mandated by the Act of Accession.
Kõnealune riigiabi eeskirjade kohaldamine pärast ühinemist veel rakendatavate meetmete tulevaste mõjude suhtes ei ole EÜ riigiabi eeskirjade tagasiulatuv kohaldamine ning see on ühinemisaktiga igal juhul lubatud.
Annex IV.3(2) to the Act of Accession defines the ‘interim mechanism’.
Ühinemisakti IV lisa 3. peatüki punktis 2 määratletakse nn vahemenetlus.
It provides a legal framework for the assessment of aid schemes and individual aid measures put into effect in a new Member State before the date of accession and still applicable after accession.
See tagab õigusliku raamistiku uues liikmesriigis enne ühinemiskuupäeva jõustatud ja pärast ühinemist veel rakendatavate abikavade ja üksikute abimeetmete hindamiseks.
The interested parties argue that, as Community State aid rules apply only from the date of accession, only aid measures that provide an additional benefit after accession could be defined as applicable after accession.
Huvitatud isikud väidavad, et kuna ühenduse riigiabi eeskirju kohaldatakse alles alates ühinemiskuupäevast, saab pärast ühinemist rakendatavana määratleda üksnes neid abimeetmeid, mis annavad pärast ühinemist täiendavaid eeliseid.
They argue that the PPAs do not produce any additional benefit after accession, as their price formulae were defined before accession and, consequently, the State's financial exposure was entirely known prior to accession.
Nad väidavad, et elektrienergia ostulepingud ei anna pärast ühinemist mingeid täiendavaid eeliseid, sest nende hinnavalemid määratleti enne ühinemist ja järelikult oli riigi rahaline osalus enne ühinemist täielikult teada.
The Commission makes the following observations.
Komisjon teeb järgmised tähelepanekud.
The PPAs expire between 2010 and 2024, i.e. after accession.
Elektrienergia ostulepingute kehtivus lõpeb ajavahemikus 2010–2024, s.o pärast ühinemist.
Only in very exceptional circumstances has the Commission considered that an aid measure still in force after accession does not constitute aid applicable after accession within the meaning of the Accession Act.
Komisjon on vaid väga erandlikel juhtudel leidnud, et pärast ühinemist jõus olev abimeede ei ole pärast ühinemist rakendatav abi ühinemisakti tähenduses.
Such exceptional practice should nevertheless, as all exceptions in law, be interpreted stricto sensu to avoid removing from the Commission's State aid control measures that the signatories of the Accession Act intended to be under such control.
Nagu kõiki erandeid õigusaktides, tuleks ka sellist erandlikku tava tõlgendada kitsas tähenduses, et vältida selliste meetmete eelmaldamist komisjoni riigiabi kontrolli alt, mille suhtes ühinemisakti pooled kavatsesid sellist kontrolli rakendada.
In this context, the Commission has indeed considered in its practice [101] that aid measures for which the State ' s exact economic exposure was precisely known before accession were not applicable after accession within the meaning of Annex IV to the Accession Act.
Sellega seoses on komisjon oma praktikas tõepoolest leidnud, [101] et abimeetmed, mille puhul riigi majanduslik osalus oli enne ühinemist täpselt teada, ei ole pärast ühinemist rakendatavad abimeetmed ühinemisakti IV lisa tähenduses.
The ‘exact economic exposure of the State’
„Riigi majandusliku osaluse täpne määr”
The PPAs do not cap at a maximum amount the State's financial exposure, nor could it be precisely calculated before accession for the entire duration of the PPAs.
Elektrienergia ostulepingutes ei sätestatud riigi rahalise osaluse maksimumsummat ning samuti ei saanud seda enne ühinemist kogu elektrienergia ostulepingute kestuse ajaks täpselt välja arvutada.
On the contrary, the State's economic exposure under the PPAs depends on parameters whose future evolution was unknown at the time of accession.
Otse vastupidi sõltub riigi majanduslik osalus elektrienergia ostulepingutes tulevasest arengust, mis ei olnud ühinemise ajal teada.
In particular, the fact that the State's exposure under the PPAs was not known on the date of accession and that the PPAs imposed obligations on the State after accession is demonstrated by the following circumstances.
Seda, et riigi osalus elektrienergia ostulepingutes ei olnud ühinemise kuupäeval teada ja et elektrienergia ostulepingutega pandi riigile pärast ühinemist täiendavaid kohustusi, kinnitavad järgmised asjaolud.
First, the exact energy prices at which the power generators sell electricity to MVM are not laid down in the individual PPAs.
Esiteks ei ole üksikutes elektrienergia ostulepingutes sätestatud neid hindu, millega elektritootjad MVMile elektrit müüvad.
The prices are the result of calculations made using a formula comprising a series of parameters that fluctuate in an unforeseeable way.
Hinnad arvutatakse valemi abil, mis koosneb mitmest ettenägematult muutuvast parameetrist.
The price formulae of the PPAs include a capacity fee and an electricity fee, with other different supplementary fees depending on the generators.
Elektrienergia ostulepingute hinnavalem sisaldab võimsustasu ja energiatasu ning olenevalt elektritootjast erinevaid täiendavaid tasusid.
The formulae define only the admissible costs and charges under each category of fees and the importance of that category of fees in the price.
Valemis on määratletud üksnes iga tasukategooria raames aktsepteeritavad kulud ja tasud ning iga tasukategooria tähtsus hinnas.
The generators themselves as well as MVM recognised in their observations that the exact meaning of certain categories of fees must have been further clarified in negotiations with MVM.
Nii elektritootjad ise kui ka MVM möönsid oma märkustes, et teatavate tasukategooriate täpset tähendust tuli läbirääkimistel MVMiga täiendavalt täpsustada.
A great number of cost categories recognised by the PPAs are variable and cannot have been precisely known prior to accession.
Suur hulk elektrienergia ostulepingutes tunnustatud kulukategooriatest on muutuvad ning neid ei oleks saanud enne ühinemist täpselt ette teada.
Capacity fee
Võimsustasu
This cost category takes into account both the guaranteed capacities and the capacities actually used for MVM.
Selles kulukategoorias võetakse arvesse nii garanteeritud võimsusi kui ka MVMi jaoks tegelikult kasutatud võimsusi.
This cost category depends, amongst others, on yearly, monthly and weekly planning.
See kulukategooria sõltub muu hulgas aastasest, kuisest ja nädalasest planeerimisest.
Each of the PPAs refers to the rules of the periodical planning, and the exact final price depends in each PPA of the yearly, monthly and weekly plans.
Kõigis elektrienergia ostulepingutes viidatakse perioodilise planeerimise eeskirjadele ning täpne lõpphind sõltub igas elektrienergia ostulepingus aasta, kuu ja nädala plaanidest.
By definition, these cost categories cannot be precisely defined in advance.
Neid kulukategooriaid ei ole nende määratluse järgi võimalik eelnevalt täpselt määratleda.
The parties can for instance foresee ‘overcapacities’ for a given period in their plans.
Näiteks võivad pooled näha oma plaanides teatavaks perioodiks ette „ülevõimsusi”.
The overall price to be paid by MVM will necessarily depend on other parameters, e.g. the weather, influencing electricity demand.
MVMi makstav koguhind sõltub tingimata muudest parameetritest, näiteks ilmast, mis mõjutab elektrinõudlust.
This cost category also depends on the exchange rates of HUF.
See kulukategooria sõltub ka Ungari forinti vahetuskurssidest.
Energy fee
Energiatasu
This cost category depends primarily on fuel costs.
See kulukategooria sõltub peamiselt kütusehindadest.
These costs fluctuate according to market rules outside the control of the parties.
Kõnealused kulud muutuvad vastavalt turueeskirjadele, mida lepinguosalised ei saa kontrollida.
The costs linked to the future price evolution of fuel are not subject to any concrete cap in the PPAs.
Elektrienergia ostulepingutes ei ole kütusehinna tulevase kõikumisega seotud kuludele sätestatud konkreetset piirmäära.
The exact amount of the energy fees payable over a certain period of time furthermore naturally depends on the exact quantity of sales to MVM, which can only be calculated a posteriori.
Lisaks sellele sõltub teataval ajavahemikul makstavate energiatasude täpne summa loomulikult tegelikust müügikogusest MVMile, mida saab arvutada üksnes tagantjärele.
Supplementary fees (where applicable)
Täiendavad tasud (vajaduse korral)
Certain PPAs provide for a supplementary fee for capacities that were reserved but in the end not used.
Teatavates elektrienergia ostulepingutes on sätestatud täiendav tasu reserveeritud, kuid lõpuks kasutamata jäänud võimsuste eest.
Its exact amount cannot, by definition, be specified in advance.
Selle tasu täpset suurust ei ole selle määratluse järgi võimalik eelnevalt kindlaks määrata.
In most PPAs there is a system of bonus/malus whereby generators are entitled to a bonus if they operate more capacities in peak periods than provided for in the PPA, or generate more electricity.
Enamikus elektrienergia ostulepingutes on bonus-malus süsteem, mille kohaselt elektritootjatel on õigus saada boonust, kui nad käitavad tippkoormuse perioodidel rohkem võimsusi kui elektrienergia ostulepingus ette nähtud või toodavad rohkem elektrienergiat.
A malus is provided for if a generator provides less capacity than forecast by the PPA and the yearly/monthly plans.
Leppetrahv on sätestatud juhuks, kui elektritootja pakub elektrienergia ostulepingus ning aasta või kuu plaanides ettenähtust vähem võimsust.
These calculations, like the others listed above, are based on periodic operating plans and depend also on the generator's own behaviour.
Nagu teised eespool esitatud arvutused, põhinevad ka need arvutused perioodilistel tegevuskavadel ning sõltuvad ühtlasi elektritootja enda käitumisest.
They can under no circumstances be defined in advance.
Neid ei saa ühelgi juhul eelnevalt kindlaks määrata.
All the above shows that fixing the exact final price for the purchase of electricity for contracts of a duration of 15 to 27 years is technically impossible.
Kõigest eelpool esitatust ilmneb, et elektrienergia täpset ostuhinda ei ole 15–27 aastaste lepingute puhul tehniliselt võimalik kindlaks määrata.
The exact price takes into account periodic production plans and depends on electricity demand, the behaviour of the parties to the contract, fuel prices, etc.
Täpses hinnas võetakse arvesse perioodilisi tootmisplaane ning see sõltub elektrinõudlusest, lepingupoolte käitumisest, kütusehindadest jmt.
Even if not all of these arguments apply to all PPAs (as the admissible cost categories vary to a certain extent depending on the PPAs), all PPAs contain price elements which it is impossible to define with exactitude in advance.
Isegi kui kõik need väited ei kehti kõigi elektrienergia ostulepingute puhul (kuna aktsepteeritavad kulukategooriad on elektrienergia ostulepingust olenevalt teataval määral erinevad), sisaldavad kõik elektrienergia ostulepingud hinnaelemente, mida on võimatu eelnevalt täpselt kindlaks määrata.
Against this background, the Commission takes the view that the existence of the price-setting formula does not constitute a sufficient cap on the State's economic exposure.
Seda arvesse võttes leiab komisjon, et hindade arvutamise valemite olemasolust ei piisa riigi majandusliku osaluse ülemmäära kindlaksmääramiseks.
The very existence of a number of changing parameters in the formula makes it impossible to determine the future level of the State's exposure with sufficient precision.
Muutuvate parameetrite olemasolu iseenesest muudab võimatuks riigi võimaliku osaluse suuruse piisava täpsusega kindlaksmääramise.
As a subsidiary argument, MVM's financial exposure under the PPAs is very much contingent on demand.
Kõrvalmärkusena võib öelda, et MVMi rahaline osalus elektrienergia ostulepingutes sõltub väga palju nõudlusest.
It is equivalent to the difference between the purchase price under the PPAs and the revenue MVM can generate by selling the electricity.
See võrdub elektrienergia ostulepingus sätestatud ostuhinna ja MVMi poolt elektri müümisest saadava tulu vahega.
However, the price at which MVM sells its electricity cannot be predicted.
Hinda, millega MVM elektrit müüb, ei saa prognoosida.
It depends on the exact revenues generated by MVM's sales under its agreements with the regional distributors, the outcome of its auctions, tenders and its sales at the ‘Marketplace’ (Piactér).
See sõltub täpsetest tuludest, mida MVM saab piirkondlike jaotusettevõtetega sõlmitud lepingute alusel toimunud müügist ning tema oksjonite, pakkumiste ning turuplatsil (Piactér) toimunud müügi tulemustest.
These prices are also influenced by periodic official price regulation and fluctuation of market demand.
Samuti mõjutab neid hindu ametlik perioodiline hindade reguleerimine ning turunõudluse muutumine.
This increases the unpredictability of the State's exposure under PPAs.
See muudab riigi osaluse elektrienergia ostulepingutes raskemini ennustatavaks.
Therefore MVM's payments to the power generators after accession are not the mere disbursement of tranches within an overall fixed cap established before accession.
Seetõttu ei ole MVMi maksed elektritootjatele pärast ühinemist lihtsalt maksed enne ühinemist kindlaksmääratud ülemmäära piires.
Consequently, the PPAs under assessment in this Decision are applicable after Accession within the meaning of point 3 of Annex IV to the Accession Act.
Sellest tulenevalt on käesolevas otsuses hinnatavad elektrienergia ostulepingud pärast ühinemist rakendatavad meetmed ühinemisakti IV lisa 3. peatüki tähenduses.
PPAs as ‘new aid’ as opposed to ‘existing aid’
Elektrienergia ostulepingud kui „uus abi” vastandatuna „olemasolevale abile”
According to point 3 of Annex IV to the Accession Act, ‘if the Commission does not object to the existing aid measure on the ground of serious doubts as to the compatibility of the measure with the common market, within 3 months of receipt of complete information on that measure or of receipt of the statement of the new Member State in which it informs the Commission that it considers the information provided to be complete because the additional information requested is not available or has been already provided, the Commission shall be deemed not to have raised an objection.’
Ühinemisakti IV lisa 3. peatükis on sätestatud: „Kui kolme kuu jooksul pärast meetme kohta täieliku teabe kättesaamist või pärast uue liikmesriigi avalduse saamist, milles ta teatab komisjonile, et peab esitatud teavet täielikuks, sest nõutud lisateave ei ole kättesaadav või on juba esitatud, ei esita komisjon vastuväiteid olemasolevale abimeetmele sel alusel, et on tõsiseid kahtlusi meetme kokkusobivuses ühisturuga, loetakse komisjon vastuväidet mitteesitanuks.”
Based on this article, certain interested parties argue that the Commission missed the three months’ deadline after Hungary's notification of 31 March 2004 and thereby implicitly approved the measure under the interim procedure.
Tuginedes sellele sättele, väidavad teatavad huvitatud isikud, et komisjon ei järginud kolmekuulist tähtaega, mis järgnes Ungari teate esitamisele 31. märtsil 2004, ja on seega kõnealuse meetme vahemenetluse alusel kaudselt heaks kiitnud.
In this regard, the Commission points out that the subject of the notification of 31 March 2004 under the interim procedure was a decree on compensations granted to MVM, and not the PPAs.
Komisjon märgib sellega seoses, et vahemenetluse kohaselt 31. märtsil 2004 esitatud teade käsitles MVMi kulude hüvitamise dekreeti, mitte elektrienergia ostulepinguid.
The notification was withdrawn by Hungary and an NN case was later opened by the Commission on the PPAs themselves (see Chapter 1 above).
Ungari tühistas selle teate ja komisjon avas hiljem elektrienergia ostulepingute kohta riigiabi juhtumi (vt eespool 1. peatükk).
It should also be noted that, as shown by the Table below, the Commission did not in fact miss the three-month deadline referred to by the interested parties:
Samuti tuleks märkida, et tegelikult järgis komisjon huvitatud isikute viidatud kolmekuulist tähtaega, nagu ilmneb ka järgmisest tabelist.