natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The definition of these sectors and subsectors and the measures required should be subject to reassessment to ensure that action is taken where necessary and to avoid overcompensation.
Kõnealuste sektorite ja allsektorite määratlus ja nõutavad meetmed tuleks uuesti läbi vaadata, et tagada meetmete võtmine vaid vajaduse korral ning vältida ülekompenseerimist.
For those specific sectors or subsectors where it can be duly substantiated that the risk of carbon leakage cannot be prevented otherwise, where electricity constitutes a high proportion of production costs and is produced efficiently, the action taken may take into account the electricity consumption in the production process, without changing the total quantity of allowances.
Nendes sektorites ja allsektorites, mille puhul saab nõuetekohaselt tõendada, et süsinikdioksiidi lekke ohtu ei ole võimalik muul viisil vältida, ja kus elekter moodustab suure osa tootmiskuludest ja seda toodetakse tõhusalt, võivad meetmed arvesse võtta tootmise käigus toimuvat elektritarbimist, ilma et muudetaks saastekvootide üldkogust.
The carbon leakage risk in these sectors or subsectors should be assessed, as a starting point, at a 3-digit level (NACE-3 code) or, where appropriate and where the relevant data are available, at a 4-digit level (NACE-4 code).
Esialgu tuleks süsinikdioksiidi lekke ohtu nendes sektorites ja allsektorites hinnata kolmekohalisel tasandil (NACE 3 kood) või vajaduse ja asjakohaste andmete olemasolu korral neljakohalisel tasandil (NACE 4 kood).
The Commission should therefore review the situation by 30 June 2010, consult with all relevant social partners, and, in the light of the outcome of the international negotiations, submit a report accompanied by any appropriate proposals.
Komisjon peaks seepärast olukorra hiljemalt 30. juuniks 2010 läbi vaatama ja pidama nõu kõigi asjakohaste sotsiaalpartneritega ning rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemusi silmas pidades esitama aruande koos võimalike asjakohaste ettepanekutega.
Energy-intensive industries which are determined to be exposed to a significant risk of carbon leakage could receive a higher amount of free allocation or an effective carbon equalisation system could be introduced with a view to putting installations from the Community which are at significant risk of carbon leakage and those from third countries on a comparable footing.
Energiamahukatele tööstusharudele, mille puhul on kindlaks tehtud, et seal esineb märkimisväärne süsinikdioksiidi lekke oht, võiks eraldada rohkem tasuta saastekvoote või tuleks kehtestada tõhus süsinikdioksiidi tasakaalustamise süsteem, et pakkuda ühenduse käitistele, kus on märkimisväärne süsinikdioksiidi lekke oht, võrdseid võimalusi võrreldes kolmandate riikide käitistega.
Such a system could apply requirements to importers that would be no less favourable than those applicable to installations within the Community, for example by requiring the surrender of allowances.
Sellise süsteemi raames võiks kohaldada importijate suhtes nõudeid, mis on vähemalt sama soodsad kui ühenduse käitiste suhtes kohaldatavad nõuded, näiteks nõue saastekvoodid tagastada.
Any action taken would need to be in conformity with the principles of the UNFCCC, in particular the principle of common but differentiated responsibilities and respective capabilities, taking into account the particular situation of least developed countries (LDCs).
Mis tahes meetmed peavad olema kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni põhimõtetega, eelkõige ühise, kuid diferentseeritud vastutuse ning vastavate võimaluste põhimõttega, pidades silmas vähim arenenud riikide eriolukorda.
It would also need to be in conformity with the international obligations of the Community, including the obligations under the WTO agreement.
Meetmed peaksid samuti olema kooskõlas ühenduse rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas WTO lepinguga võetud kohustustega.
Discussions in the European Council concerning the determination of the sectors or subsectors exposed to a significant risk of carbon leakage are of an exceptional character and in no way affect the procedures for the exercise of the implementing powers conferred on the Commission under Article 202 of the Treaty.
Euroopa Ülemkogus toimuvad arutelud, milles käsitletakse nende sektorite või allsektorite kindlaksmääramist, mille puhul esineb märkimisväärne süsinikdioksiidi lekke oht, on oma olemuselt erakordsed ning ei mõjuta kuidagi asutamislepingu artikliga 202 komisjonile antud rakendusvolituste kasutamise menetlusi.
Member States may deem it necessary to temporarily compensate certain installations which have been determined to be exposed to a significant risk of carbon leakage for costs related to greenhouse gas emissions passed on in electricity prices.
Liikmesriigid võivad pidada vajalikuks ajutiselt hüvitise maksmist teatavatele käitistele, mille puhul on kindlaks tehtud, et seal esineb märkimisväärne süsinikdioksiidi lekke oht kasvuhoonegaaside heitkogustega seotud kulude elektrihindades kajastamise tõttu.
Such support should only be granted where it is necessary and proportionate and should ensure that the Community scheme incentives to save energy and to stimulate a shift in demand from ‘grey’ to ‘green’ electricity are maintained.
Nimetatud toetust tuleks anda ainult juhul, kui see on vajalik ning proportsionaalne, ning sellega peaks tagatama, et säilivad ühenduse süsteemi stiimulid energia säästmiseks ja tavaenergia asemel rohelise elektri nõudluse suurenemise ergutamiseks.
In order to ensure equal conditions of competition within the Community, the use of credits for emission reductions outside the Community to be used by operators within the Community scheme should be harmonised.
Võrdsete konkurentsitingimuste tagamiseks ühenduses tuleks ühtlustada väljaspool ühendust omandatud ühikute kasutamine ühenduse süsteemiga hõlmatud käitajate poolt.
The Kyoto Protocol sets out quantified emission targets for developed countries for the period from 2008 to 2012, and provides for the creation of certified emission reductions (CERs) from clean development mechanism (CDM) projects and emission reduction units (ERUs) from joint implementation (JI) projects and their use by developed countries to meet part of these targets.
Kyoto protokollis on ette nähtud kvantitatiivsed heitkoguste vähendamise eesmärgid arenenud riikide jaoks ajavahemikuks 2008–2012 ja on sätestatud puhta arengu mehhanismi tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute (THV) ja ühisrakenduse projektide heitkoguste vähendamise ühikute (HVÜ) loomine ning nende kasutamine arenenud riikide poolt, et saavutada osa kõnealustest eesmärkidest.
While the Kyoto framework does not enable ERUs to be created from 2013 onwards without new quantified emission targets being in place for host countries, CDM credits can potentially continue to be generated.
Kuigi Kyoto protokolli raamistik ei võimalda luua HVÜsid alates 2013. aastast ilma, et vastuvõtjariikides oleks kehtestatud uued kvantitatiivsed heitkoguste vähendamise eesmärgid, võib tõenäoliselt jätkata puhta arengu mehhanismi ühikute loomist.
Once there is an international agreement on climate change, additional use of CERs and ERUs should be provided for, from countries which have ratified that agreement.
Tuleks sätestada, et pärast rahvusvahelise kliimamuutuste lepingu sõlmimist on võimalik täiendavalt kasutada kõnealuse lepingu ratifitseerinud riikides omandatud THVsid ja HVÜsid.
In the absence of such an agreement, providing for further use of CERs and ERUs would undermine this incentive and make it more difficult to achieve the objectives of the Community regarding the increase of renewable energy use.
THVde ja HVÜde edaspidise kasutamise sätestamine sellise lepingu puudumisel kahjustaks kõnealust algatust ja raskendaks ühenduse eesmärgi saavutamist taastuvenergia üha laiema kasutamise osas.
The use of CERs and ERUs should be consistent with the goal set by the Community of generating 20 % of energy from renewable sources by 2020, and promoting energy efficiency, innovation and technological development.
THVde ja HVÜde kasutamine peaks olema kooskõlas ühenduse eesmärgiga toota 2020. aastaks 20 % energiast taastuvenergiaallikatest ja edendada energiatõhusust, uuendustegevust ja tehnoloogia arengut.
Where it is consistent with achieving these goals, the possibility should be foreseen to conclude agreements with third countries to provide incentives for reductions in emissions in these countries which bring about real, additional reductions in greenhouse gas emissions while stimulating innovation by companies established within the Community and technological development in third countries.
Kui see on kõnealuste eesmärkide saavutamisega kooskõlas, tuleks ette näha võimalus sõlmida lepinguid kolmandate riikidega, et luua kõnealustes riikides heitkoguste vähendamiseks stiimuleid, millega saavutatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste täiendav tegelik vähendamine ja edendatakse samal ajal ühenduses asuvate äriühingute uuendustegevust ja tehnoloogia arengut kolmandates riikides.
Such agreements may be ratified by more than one country.
Sellised lepingud võib ratifitseerida rohkem kui üks riik.
Upon the approval by the Community of a satisfactory international agreement on climate change, access to credits from projects in third countries should be increased simultaneously with the increase in the level of emission reductions to be achieved through the Community scheme.
Pärast ühenduse poolt rahuldava rahvusvahelise kliimamuutuste lepingu heakskiitmist tuleks hõlbustada juurdepääsu kolmandates riikides läbi viidud projektide käigus omandatud ühikutele ja samal ajal suurendada ühenduse süsteemi raames saavutatava heitkoguste vähendamise taset.
It is important that credits from projects used by operators represent real, verifiable, additional and permanent emission reductions and have clear sustainable development benefits and no significant negative environmental or social impacts.
On oluline, et käitajate rakendatud projektidest saadud heitkoguste vähendamise ühikud tähendaksid tegelikku, tõendatud, täiendavat ja püsivat heitkoguste vähendamist ning oleksid selgelt kasulikud säästva arengu mõttes ega omaks märkimisväärset kahjulikku keskkonnaalast või sotsiaalset mõju.
A procedure should be established which allows for the exclusion of certain project types.
Tuleks kehtestada kord, mis võimaldab teatavate projektitüüpide välistamist.
In the event of the conclusion of an international agreement on climate change being delayed, the possibility should be provided for to use credits from high-quality projects in the Community scheme through agreements with third countries.
Kui rahvusvahelise kliimamuutuste lepingu sõlmimine viibib, tuleks ette näha võimalus kasutada kõrgekvaliteedilistest projektidest saadud heitkoguste vähendamise ühikuid ühenduse süsteemi raames kolmandate riikidega sõlmitud lepingute kaudu.
Such agreements, which may be bilateral or multilateral, could enable projects that generated ERUs until 2012 but are no longer able to do so under the Kyoto framework to continue to be recognised in the Community scheme.
Sellised lepingud, mis võivad olla kahe- või mitmepoolsed, võiksid aidata kaasa nende projektide jätkuvale tunnustamisele ühenduse süsteemis, mille käigus toodeti HVÜsid kuni 2012. aastani, kuid mille puhul ei ole see enam Kyoto protokolli raamistikus võimalik.
LDCs are especially vulnerable to the effects of climate change, and are responsible only for a very low level of greenhouse gas emissions.
Vähim arenenud riigid on eriti tundlikud kliimamuutuste mõjude suhtes ning tekitavad üksnes väga väikese osa kasvuhoonegaaside heitkogustest.
Therefore, particular priority should be given to addressing the needs of LDCs when revenues generated from auctioning are used to facilitate developing countries’ adaptation to the impacts of climate change.
Seetõttu tuleks enampakkumistel saadud tulu kasutamisel kliimamuutustega kohanemise hõlbustamiseks arengumaades esmajärjekorras käsitleda vähim arenenud riikide vajadusi.
Given that very few CDM projects have been established in those countries, it is appropriate to provide certainty on the acceptance of credits from projects started in LDCs after 2012, even in the absence of an international agreement on climate change, when these projects are clearly additional and contribute to sustainable development.
Kuna kõnealustes riikides on käivitatud väga vähe puhta arengu mehhanismi projekte, on asjakohane anda kindlust selles osas, et pärast 2012. aastat vähim arenenud riikides alustatud projektide raames omandatud ühikud on vastuvõetavad isegi rahvusvahelise kliimamuutuste lepingu puudumisel, kui need projektid on selgelt täiendavad ja aitavad kaasa säästvale arengule.
This entitlement should apply to LDCs until 2020 provided that they have by then either ratified an international agreement on climate change or a bilateral or multilateral agreement with the Community.
See õigus peaks vähim arenenud riikide suhtes kehtima kuni 2020. aastani, tingimusel et nad on selleks ajaks ratifitseerinud rahvusvahelise kliimamuutuste lepingu või kahe- või mitmepoolse lepingu ühendusega.
Once an international agreement on climate change has been reached, additional credits of up to half of the additional reduction taking place in the Community scheme may be used, and high quality CDM credits from third countries should only be accepted in the Community scheme from 2013, once those countries have ratified the international agreement.
Pärast rahvusvahelise kliimamuutuste lepingu sõlmimist võib kasutada lisaühikuid, mis moodustavad kuni poole ühenduse süsteemis täiendavalt vähendatud heitkogustest, samas tuleks kolmandatest riikidest pärit kõrgekvaliteedilisi puhta arengu mehhanismi ühikuid ühenduse süsteemi raames alates 2013. aastast tunnustada üksnes siis, kui kõnealused riigid on ratifitseerinud rahvusvahelise kliimamuutuste lepingu.
The Community and its Member States should only authorise project activities where all project participants have headquarters either in a country that has concluded the international agreement relating to such projects, so as to discourage ‘free-riding’ by companies in States which have not concluded an international agreement, except where those companies are based in third countries, or in sub-federal or regional entities which are linked to the Community scheme.
Ühendus ja selle liikmesriigid peaksid heaks kiitma üksnes projektitegevused, mille kõikide projektiosaliste peakontor asub riigis, mis on sõlminud selliseid projekte käsitleva rahvusvahelise lepingu, et vältida süsteemi ärakasutamist ettevõtjate poolt, kes asuvad riikides, mis ei ole rahvusvahelist lepingut sõlminud, välja arvatud juhul, kui kõnealused ettevõtjad asuvad kolmandates riikides või osariigi või piirkonna tasandi haldusüksustes, mis on seotud ühenduse süsteemiga.
The fact that certain provisions of this Directive refer to the approval of an international agreement on climate change by the Community is without prejudice to the conclusion of that agreement also by the Member States.
Asjaolu, et mõningad käesoleva direktiivi sätted viitavad rahvusvahelise kliimamuutuste lepingu heakskiitmisele ühenduse poolt, ei piira nimetatud lepingu sõlmimist ka liikmesriikide poolt.
In the light of experience, the provisions of the Community scheme relating to monitoring, reporting and verifying emissions should be improved.
Kogemusi silmas pidades tuleks heitkoguste seiret, aruandlust ja tõendamist käsitlevaid ühenduse süsteemi sätteid täiustada.
The Union should work to establish an internationally recognised system for reducing deforestation and increasing afforestation and reforestation, supporting the objective, within the UNFCCC, of developing financing mechanisms, taking into account existing arrangements, as part of an effective, efficient, equitable and coherent financial architecture within the international agreement on climate change to be reached in the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15 and COP/MOP 5).
Liit peaks töötama selle nimel, et rajada rahvusvaheliselt tunnustatud süsteem raadamise vähendamiseks ning metsastamise ja metsauuendamise suurendamiseks, toetades ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni eesmärki luua olemasolevat korraldust arvesse võttes rahastamise mehhanismid, mis on osa tõhusast, tulemuslikust, õiglasest ja sidusast finantsstruktuurist Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15 ja COP/MOP 5) sõlmitava rahvusvahelise kliimamuutuste lepingu raames.
In order to clarify the coverage of all kinds of boilers, burners, turbines, heaters, furnaces, incinerators, calciners, kilns, ovens, dryers, engines, fuel cells, chemical looping combustion units, flares, and thermal or catalytic post-combustion units by Directive 2003/87/EC, a definition of ‘combustion’ should be added.
Selleks et selgitada, et direktiiv 2003/87/EÜ hõlmab igat tüüpi katlaid, põleteid, turbiine, soojendeid, sulatusahje, jäätmepõletusahje, särdamisahje, ahje, kuivateid, mootoreid, kütuseelemente, keemilise silmuspõletamise seadmeid, pilupõleteid ning termilise ja katalüütilise järelpõletamise seadmeid, tuleks lisada põletamise määratlus.
In order to ensure that allowances can be transferred between persons within the Community without any restriction, and to ensure that the Community scheme can be linked to emissions trading systems in third countries and sub-federal and regional entities, from January 2012 onwards, all allowances should be held in the Community registry established under Decision No 280/2004/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 concerning a mechanism for monitoring Community greenhouse gas emissions and for implementing the Kyoto Protocol [8].
Selleks et tagada, et saastekvoote saab ühenduse piires isikute vahel ilma igasuguste piiranguteta üle kanda ning et ühenduse süsteemi on võimalik siduda saastekvootidega kauplemise süsteemidega kolmandates riikides ning osariigi ja piirkonna tasandi haldusüksustes, tuleks kõigi saastekvootide kohta pidada alates 2012. aasta jaanuarist ühenduse registrit, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsuse nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) [8] alusel.
This should be without prejudice to the maintenance of national registries for emissions not covered by the Community scheme.
See ei tohiks piirata ühenduse süsteemi väliste heitkoguste kohta riiklike registrite pidamist.
The Community registry should provide the same quality of services as national registries.
Ühenduse register peaks pakkuma samasuguse kvaliteediga teenuseid kui riiklikud registrid.
From 2013 onwards, the environmentally safe capture, transport and geological storage of CO2 should be covered by the Community scheme in a harmonised manner.
Alates 2013. aastast peaks ühenduse süsteem ühtlustatud viisil hõlmama süsinikdioksiidi keskkonnaohutut kogumist, transporti ja geoloogilist säilitamist.
Arrangements should be provided to enable the mutual recognition of allowances between the Community scheme and other mandatory greenhouse gas emissions trading systems capping absolute emissions established in any third country or sub-federal or regional entity.
Tuleks ette näha kord, mis võimaldaks vastastikku tunnustada ühenduse süsteemi saastekvoote ning saastekvoote muude kolmandates riikides või osariigi ja piirkonna tasandi haldusüksustes kehtestatud kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise kohustuslike süsteemide raames, millega seatakse piirangud koguheitmele.
Third countries neighbouring the Union should be encouraged to join the Community scheme if they comply with this Directive.
Liidu naaberriikidest kolmandate riikide ühinemist ühenduse süsteemiga tuleks soodustada juhul, kui nad järgivad käesolevat direktiivi.
The Commission should make every effort in negotiations with, and in the provision of financial and technical assistance to, candidate countries, potential candidate countries and countries covered by the European neighbourhood policy to promote this aim.
Komisjon peaks tegema kõnealuse eesmärgi edendamiseks kõik võimaliku, abistades rahaliselt ja tehniliselt kandidaatriike, potentsiaalseid kandidaatriike ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riike ning pidades nendega läbirääkimisi.
This would facilitate technology and knowledge transfer to these countries, which is an important means of providing economic, environmental and social benefits to all.
See hõlbustaks tehnoloogia ja teadmiste siiret kõnealustesse riikidesse, olles oluline vahend kõigile majandusliku, keskkonnaalase ja sotsiaalse kasu toomiseks.
This Directive should provide for agreements to be made for the recognition of allowances between the Community scheme and other mandatory greenhouse gas emissions trading systems with absolute emissions caps, which are compatible with the Community scheme taking into account the level of environmental ambition and the presence of a robust and comparable emissions monitoring, reporting and verification mechanism and compliance system.
Käesolevas direktiivis tuleks ette näha lepingud, mis võimaldaks vastastikku tunnustada ühenduse süsteemi saastekvoote ning saastekvoote muude kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise kohustuslike süsteemide raames, millega seatakse piirangud koguheitmele, ning mis on kooskõlas ühenduse süsteemiga, võttes arvesse keskkonnaalaste eesmärkide ulatust ning tõhusat ja võrreldavat heitkoguste seire-, aruandlus- ja tõendamise mehhanismi ja nõuetele vastavuse süsteemi.
Taking into account experience under the Community scheme, it should be possible to issue allowances in respect of projects that reduce greenhouse gas emissions, provided that these projects take place in accordance with harmonised rules adopted at Community level and these projects would not result in the double-counting of emission reductions or impede the extension of the scope of the Community scheme or the undertaking of other policy measures to reduce emissions not covered by the Community scheme.
Ühenduse süsteemi raames saadud kogemusi silmas pidades peaks olema võimalik eraldada saastekvoote projektidele, millega vähendatakse kasvuhoonegaaside heitkoguseid, tingimusel et kõnealused projektid viiakse ellu vastavalt ühenduse tasandil vastu võetud ühtlustatud eeskirjadele ning et kõnealuste projektide puhul ei toimu heitkoguste vähendamise topeltarvestust ega takistata ühenduse süsteemi ulatuse laiendamist ega muude poliitiliste meetmete võtmist selliste heitkoguste vähendamiseks, mis ei ole hõlmatud ühenduse süsteemiga.
The measures necessary for the implementation of this Directive should be adopted in accordance with Council Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission [9].
Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused [9].
In particular, the Commission should be empowered to adopt measures for the harmonisation of rules on the definition of ‘new entrant’, the auctioning of allowances, the transitional Community-wide allocation of allowances, the establishment of the criteria and modalities applicable to the selection of certain demonstration projects, the establishment of a list of sectors or subsectors which are exposed to a significant risk of carbon leakage, the use of credits, the monitoring, reporting and verification of emissions, the accreditation of verifiers, the implementation of harmonised rules for projects as well as the amendment of certain annexes.
Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu meetmeid, mis käsitlevad uute osalejate kindlaksmääramise eeskirja ühtlustamist, saastekvootide müüki enampakkumisel, saastekvootide eraldamist ühenduses üleminekuperioodil, teatavate näidisprojekti valiku suhtes kohaldatavate kriteeriumide ja üksikasjade kehtestamist, märkimisväärse süsinikdioksiidi lekke ohuga sektorite ja allsektorite loetelu koostamist, ühikute kasutamist, heitkoguste seiret, aruandlust ja tõendamist, tõendavate asutuste akrediteerimist, ühtlustatud projektieeskirjade rakendamist ning teatavate lisade muutmist.