natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As for the PRC, Egypt, the former Yugoslav Republic of Macedonia and Russia the comparison was made against the export prices charged by the cooperating exporting producers, net of discounts, duly adjusted, where necessary, to cif Community frontier prices and duly adjusted for conventional duties unloading and customs clearance costs.
Hiina, Egiptuse, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Venemaa korral võrreldi hindu koostööd tegevate eksportijate müügihindadega, millest olid maha arvatud allahindlused ning mida korrigeeriti vajaduse korral CIF-hindade tasemele ühenduse piiril koos nõuetekohase tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega.
The comparison showed that during the IP the product concerned sold in the Community market undercut the CI's prices between 4 % and 11 %, depending on the exporting producer concerned, with the exception of a Russian, an Egyptian and the exporting producer in the former Yugoslav Republic of Macedonia, for which no undercutting was found.
Võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel lõi ühenduse turul müüdud vaatlusalune toode eksportivast tootjast sõltuvalt ühenduse tootmisharu hinnad alla 4 % kuni 11 % võrra, kusjuures erandiks olid üks Venemaa, üks Egiptuse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi eksportiv tootja, kelle korral hinna allalöömist ei tuvastatud.
However, on a type-by-type basis it was found that in several instances the prices practised by the exporting producers concerned were significantly lower than the above average undercutting margins or in the case of exporting producers where no overall undercutting was found, undercutting margins were established for certain product types.
Võrdlus tooteliikide kaupa aga näitas, et mitmetel juhtudel olid asjaomaste eksportivate tootjate hinnad oluliselt madalamad ülalnimetatud keskmistest hinna allalöömismarginaalidest või siis nende eksportivate tootjate puhul, kelle korral üldist hinna allalöömist ei avastatud, et teatud tooteliikide puhul toimus siiski hinna allalöömine.
Moreover, in view of the significant losses suffered by the CI, the undercutting margins do not show the full effect of dumped imports on prices as there was considerable price depression.
Lisaks ei näita hinna allalöömismarginaalid ühenduse tootmisharu kantud oluliste kahjude seisukohalt dumpinguhinnaga impordi kogu mõju hindadele, sest aset leidis märkimisväärne hinnalangus.
Finally, the amount of undercutting found should not be considered insignificant taking into account the nature of the product which is a commodity, sensitive even to minor price variations.
Tuvastatud hinna allalöömise määra ei tohiks ebaoluliseks lugeda ka toote olemust arvesse võttes – tegu on kaubaga, mis on tundlik väiksemategi hinnakõikumiste suhtes.
In accordance with Article 3(5) of the basic Regulation, the examination of the impact of the dumped imports on the CI included an analysis of all economic factors and indices having a bearing on the state of the industry during the period considered.
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uurimine dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil mõjutanud majandustegurite ja -näitajate kohta.
Production, production capacity and capacity utilisation
Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine
Production decreased by 40 % between 2003 and the IP.
aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes tootmine 40 % võrra.
The production capacity was established on the basis of the theoretical nominal capacity of the production units of the CI.
Tootmisvõimsus tehti kindlaks ühenduse tootmisharu tootmisüksuste teoreetilise nominaalmahu põhjal.
In this regard production capacity remained stable during the period considered.
Selles suhtes püsis tootmisvõimsus vaatlusaluse perioodi vältel stabiilsena.
As a result of the decrease in production volumes, the capacity utilisation decreased at the same ratio as the production during the period considered.
Tootmismahtude vähenemise tulemusena vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusaluse perioodi vältel samas suurusjärgus tootmisega.
However, in order to take account of the fact that two producers in the Community switched part of their production from FeSi to other Ferroalloys during the period considered, production capacity was adjusted accordingly.
Selleks et võtta arvesse asjaolu, et kaks ühenduse tootjat läksid vaatlusaluse perioodi vältel FeSi tootmiselt osaliselt üle muude ferrosulamite tootmisele, korrigeeriti tootmisvõimsust vastavalt.
Stocks went down by 46 % during the period considered, reflecting the decrease in the production output of the CI.
Varud vähenesid vaatlusaluse perioodi vältel 46 % võrra, kajastades ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse langust.
Sales volume, market shares and average unit prices in the Community
Müügimaht, turuosad ja keskmised ühikuhinnad ühenduses
Sales of FeSi by the CI to independent customers on the Community market decreased steadily from 250316 tonnes in 2003 to 156633 tonnes in the IP, i.e. by 38 %.
Ühenduse tootmisharu FeSi müük sõltumatutele klientidele ühenduse turul langes ühtlases tempos 250316 tonnilt 2003. aastal 156633 tonnini uurimisperioodil, st 38 % võrra.
Hence the CI experienced a loss of market share amounting to 11 percentage points.
Sellest lähtuvalt kaotas ühenduse tootmisharu turuosa 11 protsendipunkti ulatuses.
The market share dropped from 28,7 % in 2003 to 17,7 % in the IP.
Turuosa langes 28,7 %-lt 2003. aastal 17,7 %-ni uurimisperioodil.
Sales volume in the EC (tonnes)
Müügimaht EÜs (tonnides)
Average sales prices to unrelated customers in the Community market remained rather stable between 2004 and the IP after an increase of 10 % between 2003 and 2004.
Keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele ühenduse turul püsisid küllaltki stabiilsetena 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel pärast 10 % hinnatõusu 2003. ning 2004. aasta vahel.
Specifically, a slight price decrease occurred between 2004 and 2005, after which prices reached again the level of 2004.
Täpsemalt toimus 2004. ja 2005. aasta vahel kerge hinnalangus, mille järel saavutasid hinnad taas 2004. aasta taseme.
The price increase reflected a certain raise in costs and a shift to certain higher value products at the expense of dropping market shares.
Hinnatõus peegeldas kulude teatud suurenemist ja üleminekut teatud kõrgema väärtusega toodetele turuosa vähenemise hinnaga.
Current price levels, however, are unsustainable since the CI is forced to sell below full cost in order to stay on the market.
Praegused hinnatasemed ei ole aga jätkusuutlikud, sest ühenduse tootmisharu on sunnitud turule püsimajäämiseks müüma omahinnast madalama hinnaga.
Weighted average price (EUR/tonne)
Kaalutud keskmine hind (eurot/tonn)
During the period considered profitability of the CI decreased from a low profit of 2,3 % in 2003 to – 12,9 % in the IP.
Vaatlusaluse perioodi vältel langes ühenduse tootmisharu tasuvus 2,3 % väikeselt kasumilt 2003. aastal 12,9 % kahjumini uurimisperioodil.
A slight increase can be observed in 2004, which was an exceptionally prosperous year for the steel business and its related industry.
Mõningast tõusu võis märgata 2004. aastal, mis oli terasetööstuse ja sellega seotud tootmisharude jaoks erandlikult hea.
However, after this period a significant downwards trend in terms of profitability took place.
Pärast nimetatud perioodi võis märgata tasuvuse olulist langustrendi.
The main reason for this development is the dramatic decrease in the production output of the CI (– 40 %) and its corresponding decline in capacity utilisation (– 18 percentage points) which led to relatively high increase of the unit fixed costs per produced unit and which did not allow the CI to benefit from the economies in scale which higher capacity utilisations would have entailed.
Niisuguse arengu peamiseks põhjuseks oli ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse märkimisväärne langus (– 40 %) ja vastav langus tootmisvõimsuse rakendamises (– 18 protsendipunkti), mis tõi kaasa ühiku püsikulude suhteliselt suure tõusu toodetud ühiku kohta ega võimaldanud ühenduse tootmisharul saada kasu mastaabisäästust, mida tootmisvõimsuse ulatuslikum rakendamine oleks võimaldanud.
To a lesser extent, profitability was negatively affected by the fact that as of 2004 the CI was not able to increase its sales prices at the level necessary to cover price increases in energy and certain raw materials that incurred as of that year.
Tasuvusele avaldas vähemal määral negatiivselt mõju asjaolu, et 2004. aastast alates ei saanud ühenduse tootmisharu tõsta oma müügihindu tasemele, mis oleks olnud vajalik nimetatud aastast alates toimunud energia ja teatud toorainete hinnatõusu kompenseerimiseks.
Cash flow also deteriorated over the period considered, reflecting the above negative trend in profitability.
Vaatlusaluse perioodi vältel vähenes ka rahavoog, kajastades ülalnäidatud negatiivset tasuvuse trendi.
Investments showed a positive trend over the period considered.
Investeeringud näitasid vaatlusaluse perioodi vältel positiivset trendi.
The investments relate mainly to upgrading of production equipment to conform to environmental requirements.
Investeeringud seondusid peamiselt tootmisseadmete ajakohastamisega, et täita keskkonnakaitsenõudeid.
The return on investment from the production and sales of the like product was negative and decreased substantially during the period considered, reflecting the abovementioned negative trend in profitability.
Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus oli negatiivne ning langes vaatlusaluse perioodi vältel oluliselt, kajastades tasuvuse ülalnimetatud negatiivset trendi.
There were no indications that the CI, which consists essentially of medium sized companies also involved in the production of other products, encountered problems to raise capital for its activities and it was therefore concluded that the CI was in a position to raise capital for its activities throughout the period considered.
Miski ei viidanud sellele, et ühenduse tootmisharul, mille koosseisu kuuluvad põhiliselt muudegi toodete tootmisega tegelevad keskmise suurusega äriühingud, oleks olnud probleeme oma tegevuseks kapitali kaasamisega, mistõttu jõuti järeldusele, et ühenduse tootmisharu oli võimeline kaasama oma tegevuseks kapitali kogu vaatlusaluse perioodi vältel.
The evolution of employment, productivity and wages was as follows:
Tööhõive, tootlikkuse ja töötasude areng oli järgmine:
The number of employees decreased by 27 % during the period considered.
Töötajate arv vähenes vaatlusaluse perioodi vältel 27 % võrra.
As a result of the decreasing production volumes, productivity showed a negative trend since 2004.
Langevate tootmismahtude tõttu näitas tootlikkus 2004. aastast alates negatiivset trendi.
The average labour costs per employee increased by 20 % over the period considered.
Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusaluse perioodi vältel 20 % võrra.
While the Community consumption increased by just 1 % over the period considered, the sales volume of the CI decreased by 37 % and in parallel the import volumes from the countries concerned increased by 35,8 %.
Samas kui ühenduse tarbimine suurenes vaatlusaluse perioodi vältel vaid 1 % võrra, langes ühenduse tootmisharu müügimaht 37 % võrra, millega paralleelselt kasvasid impordimahud asjaomastest riikidest 35,8 % võrra.
This led to the loss of market share by the CI, whereas the imports concerned managed to increase theirs.
Seetõttu kaotas ühenduse tootmisharu turuosa, samas kui asjaomastel importijatel õnnestus oma turuosa suurendada.
The dumping margins for the PRC, Egypt, Kazakhstan, the former Yugoslav Republic of Macedonia and Russia are specified above in the dumping section.
Hiina, Egiptuse, Kasahstani, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Venemaa dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas osas.
These margins are clearly above de minimis.
Need marginaalid on miinimummarginaalist selgelt kõrgemad.
Furthermore, given the volumes and the prices of the dumped imports, the impact of the actual margins of dumping cannot be considered to be negligible.
Lisaks ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks.
There is no indication that the CI is recovering from the effects of past dumping or subsidisation.
Miski ei anna tunnistust selle kohta, et ühenduse tootmisharu oleks varasema dumpingu või subsideerimise mõjudest toibumas.
It is noted that imports of the FeSi were not subject to measures since 2001.
Tuleb märkida, et FeSi impordi suhtes ei ole kehtestatud meetmeid alates aastast 2001.
The analysis of the injury indicators shows that the situation of the CI deteriorated significantly after 2003 and reached its lowest point in the IP, when the industry made a loss of 12,9 %.
Kahjunäitajate analüüs näitas, et ühenduse tootmisharu olukord halvenes oluliselt 2003. aasta järel ja jõudis madalseisu uurimisperioodil, kui tööstus oli 12,9 % kahjumis.
In the context of a rather stable consumption during the period considered, the Community production decreased by 40 % and its capacity utilisation by 28 percentage points during the same period.
Vaatlusaluse perioodi suhteliselt stabiilse tarbimise kontekstis langes ühenduse toodang 40 % võrra ja ühenduse tootmisvõimsuse rakendamine sama ajavahemiku vältel 28 protsendipunkti võrra.
Sales on the Community market decreased by 37 % in terms of volume and 31 % in terms of value.
Müügimaht ühenduse turul vähenes 37 % võrra ja müügikäive 31 % võrra.
This led to a decrease in market share from 28,7 % in 2003 to 17,7 % in the IP.
See tõi kaasa turuosa languse 28,7 %-lt 2003. aastal 17,7 %-ni uurimisperioodil.
Average unit prices increased by 10 % during the period considered, but remained stable between 2004 and the IP.
Keskmised ühikuhinnad tõusid vaatlusaluse perioodi vältel 10 % võrra, kuid püsisid 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilsetena.
However, in view of the dramatic decrease in production output, which was dictated by the fall in sales volumes, the CI lost economies of scale as its unit fixed costs per produced unit increased significantly.
Sellele vaatamata kaotas ühenduse tootmisharu müügimahtude langusest tingitud märkimisväärse tootmisvõimsuse vähenemise tõttu mastaabisäästu, sest ühenduse tootmisharu ühiku püsikulud toodetud ühiku kohta suurenesid oluliselt.
Moreover, as of 2004 the CI was not in a position to set its prices to the necessary level in order to compensate certain increases in its input costs.
Lisaks polnud ühenduse tootmisharu 2004. aastast alates võimeline tõstma oma hindu tasemele, mis oleks vajalik olnud sisendkulude teatud suurenemise kompenseerimiseks.
Both these factors resulted in the significant drop in profitability in the IP.
Mõlemad nimetatud tegurid tõid kaasa ühenduse tootmisharu tasuvuse olulise languse.
Investments showed a positive trend due the environmental requirements that the CI needs to meet.
Investeeringud näitasid positiivset trendi tänu keskkonnanõuetele, mida ühenduse tootmisharu täitma peab.
Stocks also showed a positive trend (decreased in value by 47 % over the period considered) but this was mainly due to the dramatic drop in the level of production.
Positiivset trendi näitasid ka varud (väärtus vähenes vaatlusaluse perioodi vältel 47 % võrra), kuid see oli peamiselt tingitud tootmistaseme suurest langusest.
All other injury indicators confirm the negative situation of the CI.
Kõik muud kahjunäitajad kinnitavad ühenduse tootmisharu negatiivset olukorda.
Return on investments and cash flow were negative and productivity decreased.
Investeeringutasuvus ja rahavoog olid negatiivsed ning tootlikkus langes.
In the light of the foregoing, it can be concluded that the CI suffered material injury within the meaning of Article 3(5) of the basic Regulation.
Ülalnimetatut arvesse võttes võib järeldada, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 mõistes.
In accordance with Article 3(6) and (7) of the basic Regulation, the Commission has examined whether the dumped imports of FeSi originating in the countries concerned have caused injury to the CI to a degree that enables it to be classified as material.
Komisjon on vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 kontrollinud, kas asjaomastest riikidest pärit FeSi dumpinguhinnaga import on tekitanud kahju ühenduse tootmisharule sellisel määral, mis lubab seda pidada oluliseks kahjuks.
Known factors other than the dumped imports, which could at the same time be injuring the CI, were also examined to ensure that possible injury caused by these other factors was not attributed to the dumped imports.
Lisaks dumpinguhinnaga impordile kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid ühenduse tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
Between 2003 and the IP, the volume of dumped imports increased significantly by 237 % and their corresponding market share of the Community market increased by 35,8 percentage points.
aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes dumpinguhinnaga impordi maht oluliselt – 237 % võrra ning nende turuosa ühenduse turul suurenes 35,8 protsendipunkti võrra.
The average price of these imports increased by 3 % between 2003 and the IP, being however significantly lower than those of the CI during the same period.
Nimetatud impordi keskmine hind tõusis 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 % võrra, kuid jäi sellele vaatamata ühenduse tootmisharu sama perioodi hindadest oluliselt madalamaks.
Also, during the IP, the average price of the dumped imports undercut the prices of the CI by 3,7 % to 11 %, depending on the exporting producer, with the exception of three cooperating exporting producers for which no undercutting was found.
Samuti lõi dumpinguhinnaga impordi keskmine hind ühenduse tootmisharu hinnad eksportivast tootjast sõltuvalt alla 3,7 % kuni 11 % võrra, erandiks olid kolm koostööd tegevat eksportivat tootjat, kelle puhul hinna allalöömist ei tuvastatud.
Moreover, prices of the CI were depressed.
Lisaks olid ühenduse tootmisharu hinnad surve all.
The substantial increase in volume of the imports from the countries concerned at low and dumped prices and their gain in market share over the period considered coincided with the deterioration of the situation of the Community industry during the same period, in particular in terms profitability, sales volumes, market share, production, capacity utilisation, cash flow, return on investments and employment.
Asjaomastest riikidest pärit madala ja dumpinguhinnaga impordi mahtude oluline suurenemine ning turuosa võitmine nende poolt vaatlusaluse perioodi vältel langes kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega sama perioodi vältel, mis väljendus tasuvuses, müügimahtudes, turuosas, tootmises, tootmisvõimsuse rakendamises, rahavoos, investeeringutasuvuses ja tööhõives.
Moreover, the CI was not able to increase its sales prices up to the necessary level to cover its full costs, as its sales prices were undercut during the IP by the dumped imports.
Lisaks ei saanud ühenduse tootmisharu tõsta oma müügihindu kõigi kulude katmiseks vajalikule tasemele, sest dumpinguhinnaga import lõi ühenduse tootmisharu müügihinnad uurimisperioodil alla.
It is therefore provisionally concluded that the dumped imports had a significant negative impact on the situation of the CI.
Seepärast järeldatakse esialgu, et dumpinguhinnaga impordil oli ühenduse tootmisharu olukorrale märgatav negatiivne mõju.
The analysis of imports from all third countries, other than the countries concerned, was based on data from Eurostat.
Kõigist kolmandatest riikidest, välja arvatud asjaomastest riikidest, pärit impordi analüüs põhines Eurostati andmetel.
In the case of Norway it was possible to cross-check this data with information provided by the analogue country producers, which confirmed the reliability of Eurostat data.
Norra puhul oli võimalik neid andmeid ristkontrollida võrdlusriigi tootjatelt saadud teabega, mis kinnitas Eurostati andmete usaldusväärsust.
Overall imports from all other third countries decreased over the period considered by around 45 %, i.e. from around 477400 tonnes in 2003 to around 264600 in the IP.
Impordi üldmaht kõigist muudest kolmandatest riikidest vähenes vaatlusaluse perioodi vältel ligikaudu 45 % võrra, st ligikaudu 477400 tonnilt 2003. aastal ligikaudu 264600 tonnini uurimisperioodil.
The corresponding market share declined from 54,8 % to 30 %.
Vastav turuosa langes 54,8 %-lt 30 %-le.
Over the same period, the prices of these imports increased by 7 % (from EUR 609/tonne in 2003 to EUR 653/tonne in the IP).
Sama perioodi vältel tõusid impordihinnad 7 % võrra (tasemelt 609 eurot/tonn 2003. aastal tasemele 653 eurot/tonn uurimisperioodil).
The average price of these imports was above that of the imports originating in the countries concerned throughout the period considered and slightly lower than that of the CI (2,3 % to 5,7 %) over the same period.
Nimetatud impordi keskmine hind oli asjaomastest riikidest pärit impordi hinnast kõrgem kogu vaatlusaluse perioodi vältel ja veidi madalam ühenduse tootmisharu hinnast (2,3 % kuni 5,7 %) sama perioodi vältel.
The main sources of imports from other third countries during the IP were Norway, Iceland and Venezuela.
Põhilisteks uurimisperioodi vältel muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi allikateks olid Norra, Island ja Venetsueela.
Imports from third countries other than the countries concerned (in tonnes)
Import kolmandatest riikidest, mis ei ole asjaomased riigid (tonnides)
The imports from Norway followed to a certain extent a development similar to that of the CI, significantly decreasing in volume and market share.
Import Norrast tegi teatud ulatuses läbi ühenduse tootmisharu impordile sarnase arengu – selle maht ja turuosa vähenesid oluliselt.
During the IP, the average price of imports from Norway amounted to EUR 686/tonne.
Uurimisperioodi vältel oli Norrast pärit impordi keskmiseks hinnaks 686 eurot/tonn.
This means that Norwegian products were considerably more expensive than imports from the countries concerned and had the same price level as the products sold by the CI.
See tähendab, et Norra tooted olid märgatavalt kallimad asjaomastest riikidest pärit impordist ja nende hinnatase oli sama kui ühenduse tootmisharu müüdavatel toodetel.
It is therefore concluded that imports from Norway did not contribute to the material injury suffered by the CI.
Seetõttu jõuti järeldusele, et Norrast pärit import ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulisele kahjule.
Imports from Iceland increased by 16 % and the market share of these imports increased by 1,2 percentage points over the period considered (IP = 9,3 %).
Import Islandist suurenes vaatlusaluse perioodi vältel 16 % võrra ja selle turuosa suurenes 1,2 protsendipunkti võrra (uurimisperioodil 9,3 %).
This development can be explained to a certain extend by the fact that one major Norwegian producer transferred part of its production to Iceland where the conditions for the production of FeSi were more favourable.
Niisugust arengut saab teatud ulatuses selgitada asjaoluga, et üks suur Norra tootja viis osa oma tootmisest üle Islandile, kus tingimused FeSi tootmiseks olid soodsamad.
While the average import price from Iceland was below that of the CI during the IP, it was well above the average import price of the countries concerned (12 % higher).
Ehkki Islandilt pärineva impordi keskmine hind jäi uurimisperioodi vältel ühenduse tootmisharu omale alla, oli see oluliselt kõrgem (12 % võrra) asjaomaste riikide keskmisest impordihinnast.
Therefore, while it cannot be excluded that the imports from Iceland had a certain effect on the negative situation of the CI, this effect cannot be considered to be of any material significance when compared with to volume and prices of the dumped imports.
Kuigi Islandilt pärit impordi teatud mõju ühenduse tootmisharu negatiivsele olukorrale ei ole võimalik välistada, ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindasid arvesse võttes sellele mõjule mingit olulist tähtsust omistada.
Imports from Iceland (quantity in tonnes)
Import Islandilt (kogus tonnides)
Iceland unit selling price
Islandi ühiku müügihind