natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In telecommunications, ‘triple play’ is a term for offering high speed Internet access, television and telephone services over a single broadband connection.
Telekommunikatsiooni valdkonnas kasutatakse mõistet „kolmikteenus” ( „triple play”), mis tähendab kiire internetiühenduse, televisiooni- ja telefoniteenuste pakkumist ühe lairibaühenduse kaudu.
The Judgement of the Court of First Instance in case T-73/98 Société chimique Prayon-Rupel SA v Commission [2001] ECR II-867, recital 93 says ‘the fact that the time spent considerably exceeds the time usually required for preliminary examinations under Article 93(3) of the Treaty may, with other factors, justify the conclusion that the Commission encountered serious difficulties off assessment necessitating initiation of the procedure under Article 93(2) of the Treaty’.
Esimese Astme Kohtu otsuses kohtuasjas T-73/98 Société chimique Prayon-Rupel SA vs. komisjon [2001] EKL II-867 märgitakse järgmist (punkt 93): „tõsiasi, et kulutati tunduvalt rohkem aega kui EÜ asutamislepingu artikli 93 lõikega 3 ettenähtud eeluurimisele tavaliselt kulub, annab koos muude teguritega põhjust järeldada, et EÜ asutamislepingu artikli 93 lõikele 2 vastava menetluse algatamise vajalikkuse hindamine tekitas komisjonile tõsiseid raskusi.”
The municipality commissioned several studies in 2003 and 2004 to prepare the project and organised the tenders for the construction and the exploitation of the network.
Linnavalitsus tellis aastatel 2003 ja 2004 projekti ettevalmistamiseks mitu uuringut ja korraldas pakkumised võrgu ehitaja ja haldaja leidmiseks.
In addition, the city of Amsterdam financed certain digging activities and purchased software for the construction of the network.
Lisaks rahastas Amsterdami linn teatavaid kaevetöid ja ostis võrgu ehitamiseks vajaliku tarkvara.
These ‘pre-investments’ of the municipality amount to […].
Linnavalitsuse „eelinvesteeringute” summa oli […].
See recital 30 and following of the opening decision.
Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 30 ja järgmised.
As the Dutch authorities requested that GNA’s business plan was subject to the obligation of professional secrecy, RBB Economics did not have access to GNA’s actual business plan and based its study on publicly available information and on the public version of the Commission’s opening decision.
Kuna Madamaade ametiasutused nõudsid ametisaladuste hoidmise kohustuse kehtestamist GNA äriplaani suhtes, puudus RBB Economicsil juurdepääs GNA tegelikule äriplaanile, seetõttu põhines tema uurimus üldsusele kättesaadaval teabel ning komisjoni menetluse algatamisotsuse avalikult teatavaks tehtud versioonil.
See recitals 30 and following of the opening decision.
Vt menetluse algatamisotsuse põhjendus 30 ja sellele järgnevad põhjendused.
GNA started to roll out the network in October 2006 and retail operators using the GNA network via BBNed started offering services in March 2007.
GNA alustas võrgu kasutuselevõttu 2006. aasta oktoobris ja jaemüügioperaatorid hakkasid läbi BBnedi GNA võrgu kaudu teenuseid pakkuma 2007. aasta märtsis.
For instance, in certain parts of Nuenen and Hillegom, market penetration of services over the fibre network is higher than 80 % of all households after one year of service provision.
Näiteks üks aasta pärast nimetatud teenuste pakkumise alustamist kasutab Nueneni ja Hillegomi teatavates osades kiudoptilise võrgu kaudu pakutavaid teenuseid kuni 80 % kõikidest leibkondadest.
The projects in Nuenen and Hillegom have a different setting than the Amsterdam project, for instance no public investor is present in Hillegom.
Nueneni ja Hillegomi projektide taust erineb Amsterdami projekti taustast, näiteks ei osale Hillegomi projektis ükski avaliku sektori investor.
The Nuenen fibre network passes 7400 homes, less then 25 % of the current size of the Amsterdam project.
Nueneni kiudoptiline võrk teenindab 7400 leibkonda, mis on vähem kui 25 % Amsterdami praeguse projekti hõlmavusest.
See Commission Decision of 19 July 2006, C 35/05, Broadband development Appingedam (OJ L 86, 27.3.2007, p. 1), where the Commission considered aid for the development of a optic fibre access network to be incompatible with the common market as the Dutch municipality of Appingedam developed its network with State aid where private broadband network operators in the area already offered similar services.
Vt komisjoni 19. juuli 2006. aasta otsus C 35/05 lairibavõrgu arendamise kohta Appingedamis (ELT L 86, 27.3.2007, lk 1), mille kohaselt komisjon pidas kiudoptilise ühendusvõrgu arendamisele antavat abi ühisturuga kokkusobimatuks, sest Madalmaade linn Appingedam kasutas oma võrgu väljaarendamiseks riigiabi, samal ajal kui lairibavõrkude eraoperaatorid pakkusid samas piirkonnas juba samalaadseid teenuseid.
In the Appingedam case, there was no private involvement in the financing of the project and the MEIP was not invoked by the Dutch authorities.
Appingedami juhtumi puhul puudusid projekti erarahastajad ja Madalmaade ametiasutused ei järginud turumajanduse investeerimispõhimõtteid.
Arcadis is an engineering company that provides project management, consultancy and engineering services for fibre network deployments.
Arcadis on inseneribüroo, mis pakub kiudoptiliste võrkude kasutuselevõtmisega seonduvaid projektijuhtimis-, konsultatsiooni- ja ehitustehnikaalaseid teenuseid.
The model is available at the following website: http://ngn.arcadis.nl/
Mudel on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://ngn.arcadis.nl/
See footnote 37.
Vt joonealune märkus 37.
The distinction between ‘white’, ‘grey’ and ‘black’ depends on the level of existing offers of broadband services.
„Valge”, „halli” ja „musta” piirkonna eristamine toimub lairibateenuste pakkumise taseme põhjal.
In general terms, ‘white areas’ are rural and scarcely populated zones with no broadband provision at all; ‘grey areas’ are zones where basic broadband services are already provided in some parts of the concerned territory; and ‘black areas’ are zones where different broadband services are offered over at least 2 competing infrastructures (such as telephone and cable TV networks).
Üldiselt on „valged” maapiirkonnad ja hõredalt asustatud alad, kus täielikult puudub lairibateenuste pakkumine; „hallides piirkondades” pakutakse lairibaühenduse põhiteenuseid kõnealuse territooriumi teatavates osades ja „mustades piirkondades” pakuvad erinevaid lairibaühenduse teenuseid vähemalt kaks konkureerivat infrastruktuuri (näiteks telefoni- ja kaabeltelevisiooni võrgud).
In the Stratix Consulting/Delft Technical University report prepared for the Dutch authorities on 8 March 2007 and submitted to the Commission on 16 March 2007, the consultant company lists approximately 50 ongoing fibre deployment projects in the Netherlands as of December 2006, with a similar amount of new projects announced and planned to be launched from 2007.
Stratix Consulting ja Delfti Tehnikaülikool andsid Madalmaade ametiasutustele aruande üle 8. märtsil 2007 ja esitasid selle komisjonile 16. märtsil 2007, konsultatsioonifirma oli koostanud 2006. aasta detsembri seisuga loendi ligikaudu 50 kiudoptilise võrgu kasutuselevõtuga tegeleva projekti kohta ja märkis, et on teadlik sama suurest arvust uutest projektidest, mis kavatsetakse käivitada 2007. aastal.
Information submitted on 9 November 2007 and on 12 November 2007.
Teave esitati 9. novembril 2007 ja 12. novembril 2007.
The weighted average cost of capital (WACC) expresses the relative cost of equity and debt capital of a business.
Kapitali kaalutud keskmine hind (WACC) väljendab oma- ja laenukapitali suhtelist hinda teatava äritegevuse puhul.
WACC is a widely accepted financial indicator to measure for any particular business or project the rate of return required by the providers of capital (both debt and equity) having regard to the risk characteristics inherent in the project.
WACC on üldiselt tunnustatud finantsnäitaja, millega mõõdetakse mis tahes konkreetse äritegevuse või projekti puhul kapitali (nii oma- kui laenukapitali) pakkujate nõutavat tulumäära seoses projektis sisalduvate riskidega.
Businesses or projects which are able to earn returns (measured e.g. using the internal rate of return) greater than the cost of capital add value for investors.
Äritegevus või projektid, mis suudavad anda tulu (mõõtmiseks on kasutatud näiteks sisemist tasuvusläve), mis on investori jaoks suurem kapitali lisandväärtuse hinnast.
Conversely, businesses or projects which, while they may still be profitable, produce returns less than the cost of capital ‘destroy’ investor value.
Ja vastupidiselt sellele võib äritegevus või projekt, mis on küll kasumlik, anda kapitali hinnast väiksemat tulu ja sellega „hävitada” oma väärtuse investori jaoks.
In the Commission’s benchmarking analysis, the assumptions of GNA’s business plan were compared with the available information of its considered peer companies, mainly European telecom operators.
Komisjoni võrdlusanalüüsis võrreldi GNA äriplaani eeldusi partnerettevõtete kohta kättesaadava teabega, mis hõlmas peamiselt Euroopa telekommunikatsioonioperaatoreid.
The internal rate of return is used to make decisions on long-term investments and compare different investment projects.
Sisemist tasuvusläve kasutatakse otsuste tegemisel pikaajaliste investeeringute kohta ja erinevate investeerimisprojektide võrdlemisel.
Such as peer-to-peer applications, file downloading, HDTV services, etc.
Näiteks võrdõigusvõrkude rakendused, failide allalaadimine, kõrglahustelevisiooni (HDTV) teenused jms.
See footnote 44.
Vt joonealune märkus 44.
The Dutch authorities are referring in particular to the CFI judgement of 12 December 2000, Alitalia v Commission, T-296/97, recitals 80-81, Court Judgement of 21 March 1991, Italy v Commission, C-303/88, ECR I-1433, recital 20; and CFI judgement of 12 December 1996, Air France v Commission, T-358/94, ECR II-2109, recital 70.
Madalmaade ametiasutused viitavad eriti Esimese Astme Kohtu otsusele kohtuasjas T-296/97 Alitalia vs. komisjon [2000] EKL II-3871, punktid 80 ja 81; Euroopa Ühenduste Kohtu otsusele kohtuasjas C-303/88 Itaalia vs. komisjon [1991] EKL I-1433, punkt 20; ja Esimese Astme Kohtu otsusele kohtuasjas T-358/94 Air France vs. komisjon [1996] EKL II-2109, punkt 70.
The Dutch authorities are referring to Commission Decisions 95/404/EC on a procedure relating to the application of Council Regulation (EEC) No 2407/92 (‘Swissair/Sabena’) of 19 July 1995, and N 172/00 Seed and Venture Capital Scheme, Ireland of 17 October 2000 (OJ C 37, 3.2.2001, p. 48).
Madalmaade ametiasutused viitavad komisjoni 19. juuli 1995. aasta otsusele 95/404/EÜ, milles käsitletakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2407/92 („Swissair/Sabena”) ( EÜT L 239, 7.10.1995, lk 19) ja juhtumi N 172/00 Alg- ja riskikapitali skeem, Iirimaa (EÜT C 37, 3.2.2001, lk 48) kohta tehtud otsuse rakendamise menetlust.
Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty (OJ L 83, 27.3.1999, p. 1).
Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).
France Telecom has recently sold its subsidiaries, Orange Netherlands and Nederland Breedband to Deutsche Telekom.
France Telecom müüs hiljuti tütarettevõtted Orange Netherlands ja Nederland Breedband Deutsche Telekomile.
The transaction was approved by the Commission on 20 August 2007.
Komisjon kiitis tehingu heaks 20. augustil 2007.
The last data for the churn figures submitted by UPC relate to the situation as of 1 June 2007.
Viimased UPC andmed kliendivoolavuse kohta on esitatud 1. juuni 2007. aasta seisuga.
See also footnote 41.
Vt ka joonealune märkus 41.
See for instance Commission Decision of 19 July 2006, C 35/05, Broadband development Appingedam (OJ L 86, 27.3.2007, p. 1), also footnote 37.
Vt näiteks komisjoni 19. juuli 2006. aasta otsus C 35/05 lairibavõrgu arendamise kohta Appingedamis (ELT L 86, 27.3.2007, lk 1); vt ka joonealune märkus 37.
C-345/02, Pearle and others [2004] I-7139, recital 35 with reference to Case C-303/88 Italy v Commission [1991] ECR I-1433, recital 11 and C-482/99, France v. Commission, Stardust Marine [2002] ECR I-4379, recital 24.
Kohtuasja C-345/02 Pearle ja muud [2004] EKL I-7139 punkt 35, milles tsiteeritakse kohtuasja C-303/88 Itaalia vs. komisjon [1991] EKL I-1433 punkti 11 ja kohtuasja C-482/99 Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust Marine) [2002] EKL I-4379 punkti 24.
Legally, the municipality does not invest itself in GNA but through a special purpose vehicle that has been set up for this project […] and which is owned by the municipality of Amsterdam via the Development Corporation Amsterdam (OGA, an undertaking owned by the municipality of Amsterdam).
Õiguslikust aspektist ei investeeri linnavalitsus ise GNAsse, ta teeb seda kõnealuse projekti jaoks asutatud eriotstarbelise ühingu kaudu […], mille omanik on Amsterdami linnavalitsus Development Corporation Amsterdami kaudu (OGA, Amsterdami linnavalitsusele kuuluv äriühing).
The investment therefore stems from State resources which are imputable to the State (the subsidiary is owned by the municipality and the decision to invest itself has been taken by the municipality and is channelled through its subsidiary upon initiative by the municipality).
Seetõttu pärinevad investeeringud riigi ressurssidest ja neid saab käsitleda riigiabina (tütarettevõte kuulub linnale, investeerimisotsuse on teinud linnavalitsus ja investeering tehakse tütarettevõtte kaudu linnavalitsuse initsiatiivil).
Therefore, the conditions outlined in case C-482/99, recital 37 Stardust Marine (see footnote 58) have been met.
Seega on juhtumi 482/99, Stardust Marine (vt joonealune märkus 58) punktis 37 kirjeldatud tingimused täidetud.
See for instance Judgment of the Court of 8 May 2003 In Joined Cases C-328/99 and C-399/00: Italian Republic and SIM 2 Multimedia SpA v Commission [2003] ECR I-4035, recitals 37-38, ‘Seleco judgement’; Joined Cases 296 and 318/82, Netherlands and Leeuwarder Papierwarenfabriek BV v Commission [1985] ECR 809, recital 17; Application of Articles 92 and 93 of the EC Treaty and Article 61 of the EEA Agreement to State aid in the aviation sector, op. cit. recitals 25 and 26; Commission Decision of 2 August 2004 (2006/621/EC) on the State Aid implemented by France for France Télécom (OJ L 257, 20.9.2006, p. 11); Communication of the Commission to the Member States 93/C 307/03 on the application of Articles 92 and 93 of the EEC Treaty and of Article 5 of Commission Directive 80/723/EEC to public undertakings in the manufacturing sector (OJ C 307, 13.11.1993, p. 3), recital 2.
Vt näiteks 8. mai 2003. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-328/99 ja C-399/00 Itaalia Vabariik ja SIM 2 Multimedia SpA vs. komisjon [2003] EKL I-4035, punktid 37 ja 38 („Seleco” otsus); otsus liidetud kohtuasjades C-296 ja 318/82 Madalmaad ja Leeuwarder Papierwarenfabriek BV vs. komisjon [1985] EKL 809, punkt 17; EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning Euroopa majanduspiirkonna lepingu artikli 61 kohaldamist lennundussektorile antava riigiabi korral (millele on viidatud eespool), punktid 25 ja 26; komisjoni 2. augusti 2004. aasta otsus 2006/621/EÜ, seoses riigiabiga, mille Prantsusmaa andis France Télécomile (ELT L 257, 20.9.2006, lk 11); ja komisjoni teatis liikmesriikidele Euroopa majanduspiirkonna lepingu artiklite 92 ja 93 ning komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamise kohta riigi osalusega äriühingutele tootmisvaldkonnas (EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3).
See for instance Judgment of the Court in case C-303/88 Italy v Commission [1991] ECR I-1433, recital 20, ‘ENI-Lanerossi judgement’; Case T-358/94 Air France v Commission [1996] ECR II-2109, recital 70.
Vt näiteks otsus kohtuasjas C-303/88 Itaalia vs. komisjon [1991] EKL I-1433, punkt 20, „ENI-Lanerossi otsus” ja kohtuasjas T-358/94 Air France vs. komisjon [1996] EKL II-2109, punkt 70.
Case T-296/97, Alitalia [2000] ECR II-3871, recital 81; case T-385/94, Air France, [1996] ECR II-2109, recitals 148-149.
Kohtuasi T-296/97 Alitalia [2000] EKL II-3871, punkt 81; kohtuasi T-385/94 Air France [1996] EKL II-2109, punktid 148 ja 149.
Cf. equally the Commission’s Position, The Application of Articles 92 and 93 of the EEC Treaty to public authorities’ holdings, Bulletin EC-9/1984, para. 3.2(i) and (iii).
Vt ka komisjoni seisukoht EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamise kohta ametiasutuste osaluse suhtes EÜ bülletäänis 9/1984, punktid 3.2 i ja iii.
In other words, the terms and conditions can be identical in one agreement but, at the same time, other agreements can lay down additional clauses with different rights and obligations.
Teiste sõnadega: identsed võivad olla ühe lepingu tingimused, kuid samal ajal võidakse muudes lepingutes ette näha täiendavaid lisatingimusi, mis käsitlevad erinevaid õigusi ja kohustusi.
Footnote 48 of the opening decision.
Joonealune märkus 48 menetluse algatamise otsuse kohta.
ING’s shares are 100 % floated on the stock exchange without any shareholder owning more then 5 % of its shares.
INGi aktsiad on 100 % ulatuses paisatud väärtpaberiturule ja ühelegi aktsionärile ei kuulu rohkem kui 5 % äriühingu aktsiatest.
Reggefiber is a subsidiary of Reggeborgh which is an investment vehicle of the family Wessels.
Reggefiber on Wesselsi perekonna investeerimisühingu Reggeborgh tütarettevõte.
See also footnotes 20 and 21.
Vt ka joonealused märkused 20 ja 21.
The significance of private participation also has to be seen in the context that broadband investment in black areas are primarily driven by private operators.
Eraosaluse olulisust hinnates tuleb alati meeles pidada, et „mustas piirkonnas” teevad investeeringuid lairibavõrku eeskätt eraoperaatorid.
See also recital 84.
Vt ka põhjendus 84.
Paragraphs 49 ff. of the opening decision.
Otsuse punkt 49 ja järgmised.
See also recitals 54-55.
Vt ka põhjendused 54 ja 55.
Recitals 52 ff. of the opening decision.
Põhjendus 52 ja järgmised.
For instance in its letter to the Dutch authorities of 29 September 2006.
Nt 29. septembri 2006. aasta kirjas Madalmaade ametiasutustele.
See also recital 59.
Vt ka põhjendus 59.
The Dutch authorities informed the Commission that the interest charge amounted to […] and was paid on […] by GNA.
Madalmaade ametiasutused teatasid komisjonile, et intressikulu suurus oli […] ja et GNA tasus selle summa […] (kuupäev).
See for instance Commission Decision of 7 June 2005 on Alitalia’s restructuring plan (OJ L 69, 8.3.2006, p. 1), recital 194: ‘In order to present its offer, Deutsche Bank carried out an assessment of the company’s strategy and profitability prospects.
Vt näiteks komisjoni otsus 2006/176/EÜ, milles käsitletakse Alitalia ümberkorraldamise kava (ELT L 69, 8.3.2006, lk 1), põhjendus 194: „Pakkumise esitamiseks hindas Deutsche Bank ettevõtte strateegiat ja tulevase kasumlikkuse väljavaateid.
In addition, before concluding the final contract, it proposes to carry out a due diligence operation which any investor should carry out before initiating the operation’.
Peale selle, enne lõpliku lepingu sõlmimist nähakse ette ostueelse analüüsi (due diligence) läbiviimist, mille peaksid läbi viima kõik investorid enne tegevuse alustamist”.
Recital 62 of the opening decision.
Põhjendus 62.
In the following assessment, reference will be made mostly to UPC, as their submissions are the most detailed.
Järgnevas hindamises on viidatud enamasti UPCle, sest nende esitised on kõige üksikasjalikumad.
However, the assessment also covers the more general remarks submitted by other interested parties.
Hinnatud on aga ka muude huvitatud isikute esitatud üldisemat laadi märkusi.
Recitals 63 ff. of the opening decision.
Põhjendus 63 ja järgmised.
Performed on 2 May 2006 on behalf of the Dutch authorities, submitted to the Commission on 11 May 2006.
Teostatud 2. mail 2006. aastal Madalmaade ametiasutuste ülesandel ja esitatud komisjonile 11. mail 2006.
Submitted on 16 March 2007, see also recital 75.
Esitatud 16. märtsil 2007, vt ka põhjendus 75.
UPC (Dutch cable operator) 10,6 %, Fastweb (Italian broadband operator) 9 %, Telenet (Flemish cable operator) 8,5 %, KPN (Dutch incumbent) 8,1 %.
UPC (Madalmaade kaabelside operaator) 10,6 %; Fastweb (Itaalia lairibavõrgu operaator) 9 %; Telenet (flaami kaabelside operaator) 8,5 %; KPN (Madalmaade turgu valitsev ettevõtja) 8,1 %.
It should be noted that in its submissions UPC also did not use these indicators for its observations on GNA’s business plan.
Tuleb märkida, et ka UPC ei kasutanud neid näitajaid oma GNA äriplaani kohta tehtud märkustes.
UPC/RBB conducted their analyses on publicly available information, above all on an ING analyst report prepared on the feasibility of a fibre-to-the-home project in Amsterdam: ING analyst report ‘European Telecoms’, 24 February 2006.
UPC/RBB analüüs põhines üldsusele kättesaadaval teabel, eelkõige INGi analüütiku aruandel Amsterdami kiudoptilise võrgu teostatavusuuringu kohta: INGi analüütiku 24. veebruari 2006. aasta aruanne „Euroopa telekommunikatsioonivõrgud”.
Namely Chello Extreme, currently offering 20 Mbps download and 2 Mbps upload speed.
Nimelt Chello Extreme, mis praegu pakub 20 Mbps allalaadimis- ja 2 Mbps üleslaadimiskiirust.
Where fibre penetration has reached more than 80 %.
Kus kiudoptilise võrgu kasutajate hulk ületab 80 %.
See for instance JPMorgan (2006) study: The fibre battle — Changing Dynamics in European Wirelines, 4 October 2006.
Vt näiteks JPMorgani 2006. aasta uurimus „Kiudoptiliste võrkude võitlus – Euroopa kaabelside muutuv dünaamika”, 4. oktoober 2006.
JPMorgan also calculates that the payback time of a fibre to the home infrastructure — providing open access in an average metropolitan market — starts looking attractive from a market share of 25 %.
JPMorgan väidab oma arvutuste põhjal, et kodukasutajale mõeldud kiudoptilise võrgu (mis pakub avatud juurdepääsu suurlinna keskmise suurusega turul) infrastruktuuri tehtud investeeringute tasuvusaeg hakkab muutuma investorite jaoks atraktiivseks 25 %-lise turuosa puhul.
As for instance evidenced by the investments of Reggefiber, Casanet in the Netherlands, Iliad, Free or France Telecom in France and examples from other European countries.
Mida on tõestanud näiteks Reggefiber Madalmaades ning muud operaatorid Prantsusmaal ja muudes Euroopa riikides.
See also: The Netherlands: FTTH deployment overview, 4Q2006 prepared by Stratix, January 2007.
Vt ka Stratixi 2007. aasta jaanuaris esitatud ülevaade „Madalmaad: ülevaade kodukasutajatele mõeldud kiudoptilise võrgu kasutuselevõtust, 4Q2006”.
Source: Supplement to the RBB report on Amsterdam’s investment in the FttH Citynet project, 7 November 2006.
Allikas: „Täiendus RBB aruandele Amsterdami FttH Citynet projekti investeerimise kohta”, 7. november 2006.
Undertakings such as Pilmo, Unet or InterNLnet are already offering services on the GNA network with a limited geographical scope.
Sellised ettevõtjad nagu Pilmo, Unet või InterNLnet juba pakuvad GNA võrgus piiratud geograafilise ulatusega teenuseid.
For a description of the three layer model see recital 23 ff.
Kolmekihilist mudelit on kirjeldatud põhjenduses 23 ja järgmised.
For the assessment of the wholesale prices see from recital 146 ff.
Hulgihindade hindamise kohta vt põhjendus 146 ja järgmised.
For the whole infrastructure (active and passive) UPC/RBB estimates EUR 1500 per home passed (EUR 1000/EUR 500 respectively), KPN EUR 1300, Hillegom (Dutch FttH project) EUR 1200, Corning (fibre optic manufacturer) EUR 1200, Arthur D. Little (consulting company) EUR 1000 (EUR 600/EUR 400 respectively), Fastweb (Italian broadband operator) EUR 1200, ARCEP (French regulator) EUR 2000 (data from 2005 and 2006), JPMorgan (consulting company) EUR 1000-EUR 2000.
Kogu infrastruktuur kokku (aktiivne ja passiivne) iga ühendatud leibkonna kohta UPC/RBB hinnangul 1500 eurot (vastavalt 1000 eurot ja 500 eurot), KPN: 1300 eurot; Hillegom (Madalmaade FttH projekt): 1200 eurot; Corning (kiudoptilise kaabli tootja): 1200 eurot; Arthur D. Little (konsultatsioonifirma): 1000 eurot (vastavalt 600 eurot ja 400 eurot); Fastweb (Itaalia lairibaühenduse operaator): 1200 eurot; ARCEP (Prantsuse regulatiivorgan) 2000 eurot (2005. ja 2006. aasta andmed); JPMorgan (konsultatsioonifirma): 1000–2000 eurot.
See also footnote 19.
Vt ka joonealune märkus 19.