natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As to municipal roads, in line with the principle of subsidiarity, the choice is left to individual municipalities as to whether they use their in-house production capacities or not.
Kohalike omavalitsuste teede osas jäeti subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt omavalitsuste otsustada, kas kasutada oma sisemisi tootmisvõimsusi või mitte.
However if they choose to outsource respective services, they should do so using open tender procedures.
Kui omavalitsused siiski otsustasid asjaomased teenused tellida kolmandatelt isikutelt, pidid nad kasutama avatud hankemenetlust.
As far as ferry services are concerned, the opening of the market for competition will take place in 2010.
Parvlaevateenuste turg avatakse konkurentsile 2010. aastal.
Rules governing Tieliikelaitos, including special arrangements for the transitional period 2001 to 2004
Tieliikelaitose tegevust reguleerivad õigusnormid, sh erikord üleminekuperioodiks 2001–2004
During a transition period from 2001 to 2004, pursuant to the Act governing Tieliikelaitos and the Government decree on Tieliikelaitos, Tieliikelaitos:
Üleminekuperioodil 2001–2004 olid Tieliikelaitose seaduse ja Tieliikelaitost käsitleva valitsuse dekreedi kohaselt Tieliikelaitose kohustused järgmised:
could not operate as a provider of mineral aggregates and could use such aggregates only to cover roads; had to abstain from inland water work, rock cavern construction, energy network construction, groundwork, area work in building construction, and work which is not related to traffic lanes and the traffic environment, including demolition work;
ta ei võinud tegutseda mineraalsete täitematerjalide pakkujana ja võis kasutada selliseid täitematerjale ainult teede katmiseks; ta pidi hoiduma siseveeteedega seotud töödest, kaljukoobaste ehitamise, energiavõrgu ehitamise ja aluspõhja rajamise töödest, ehitusplatsil tehtavatest töödest ja töödest, mis ei ole seotud liiklusteede ja liikluskeskkonnaga, kaasa arvatud lammutustöödest;
was under obligation not to create overcapacity in its own sector; did not have the right to buy excavating machines, crushing plants or to increase the number of other equipment.,
ta ei tohtinud tekitada liigset tootmisvõimsust oma sektoris, tal ei olnud õigust osta ekskavaatoreid, purustustehaseid või suurendada muude seadmete arvu.
Furthermore, during the transition period, the personnel transferred to Tieliikelaitos were given job security: the Parliament’s decision on the Road Service reform stipulated that Tieliikelaitos would not give notice to its staff, lay staff off or impose forced job transfers during the transition period.
Lisaks tagati üleminekuperioodil Tieliikelaitosesse üleviidud töötajatele töökohtade säilimine: parlamendi otsuses maanteede talituse reformi kohta nähti ette, et Tieliikelaitos ei anna üleminekuperioodil oma töötajatele koondamisteateid, ei koonda neid ega kohalda tahtevastast üleviimist teisele töökohale.
A number of other restrictions were imposed on Tieliikelaitos which apply to it on a permanent basis.
Tieliikelaitosele kehtestati mitu muud tähtajatult kohaldatavat piirangut.
Firstly, in accordance with the Act governing Tieliikelaitos, the undertaking is under permanent obligation to make offers for all road maintenance contracts and provision of ferry traffic throughout the country.
Esiteks on ettevõtjal Tieliikelaitose seaduse kohaselt tähtajatu kohustus osaleda kõigis teehoolduslepingute ja parvlaevaliikluse korraldamise hangetes kogu riigis.
Secondly, the company must be prepared to provide its services in emergency situations.
Teiseks peab ettevõte olema valmis osutama oma teenuseid eriolukorras.
The Road Administration and Tieliikelaitos are under the obligation to make preparations for emergency situations in accordance with a separate act on the matter, the Emergency Powers Act.
Maanteede amet ja Tieliikelaitos on kohustatud valmistuma eriolukorras tegutsemiseks vastavalt sellekohasele eriseadusele, erakorraliste volituste seadusele.
The preparations would be made by means of prior planning, prior preparations for activities in emergency conditions, and other measures.
Ettevalmistusi tehakse eelneva planeerimise, eriolukorras vajaliku tegutsemise ettevalmistamise ja muude meetmete võtmisega.
Based on a government’s bill, the Ministry of Transport and Communications decides separately about the level of preparedness necessary, and the division of responsibilities between the Road Administration and Tieliikelaitos.
Valitsuse eelnõu kohaselt otsustab transpordi- ja sideministeerium eraldi vajaliku valmisolekutaseme ning maanteede ameti ja Tieliikelaitose vahel kohustuste jagamise üle.
Furthermore, during the transitional period Tieliikelaitos was obliged to maintain emergency stockpiles of liquid fuels.
Lisaks pidi Tieliikelaitos üleminekuperioodil hoidma vedelkütuste julgeolekuvarusid.
Finally, as any other State Enterprise, Tieliikelaitos is required to concentrate on its key functions.
Lisaks on Tieliikelaitos nagu iga teine riigiettevõte kohustatud keskenduma oma põhiülesannetele.
In particular, it is subject to restrictions as to the activities that can be carried out by its subsidiaries and as to its ability to operate abroad, as well as a ban on certain intra-group financial transactions.
Piirangud kehtivad eelkõige tegevustele, millega võivad tegeleda tema tütarettevõtjad, ja välismaal tegutsemisele, samuti on keelatud teatavad kontsernisisesed finantstehingud.
Description of the relevant measures
Asjaomaste meetmete kirjeldus
State loan
Riigilaen
At its general session of 21 December 2000, the Finnish Government decided on the asset structure of the balance sheet of Tieliikelaitos, which started up activities at the beginning of 2001.
Soome valitsus tegi oma 21. detsembri 2000. aasta istungil otsuse 2001. aasta alguses tegevust alustanud Tieliikelaitose bilansi varade struktuuri kohta.
Part of the assets transferred to Tieliikelaitos’ control was entered as a long-term loan and part as equity capital.
Osa Tieliikelaitosele üle antud varadest kanti bilanssi pikaajalise laenuna ja osa omakapitalina.
It was also decided that the interest rate would gradually rise to 5 %, so that in 2001 it would be 1 %, in 2002 1,5 %, in 2003 2,5 %, in 2004 3,5 %, and from 2005 onwards, 5 %.
Otsustati ka tõsta intressimäära astmeliselt 5 %ni, nii et 2001. aastal oleks see 1 %, 2002. aastal 1,5 %, 2003. aastal 2,5 %, 2004. aastal 3,5 % ja 2005. aastast alates 5 %.
Non-financial assets put at the disposal of Tieliikelaitos, including land and gravel sites
Tieliikelaitose käsutusse antud mittefinantsvara, sh maa ja kruusakarjäärid
When the split-up of the Road Services into the Road Administration and Tieliikelaitos was decided, the principle for the division of the Road Service’s property was that assets covered by road legislation, i.e. mainly the roads themselves, remained in the control of the Road Administration, whereas assets used in the course of road maintenance and ferries were entered into the books of Tieliikelaitos.
Kui maanteede talitus otsustati jagada maanteede ametiks ja Tieliikelaitoseks, võeti maanteede talituse vara jagamisel aluseks põhimõte, et maanteid reguleerivate õigusaktidega hõlmatud varad, st peamiselt teed ise, jäid maanteede ameti kontrolli alla, samas kui teehooldustööde tegemiseks ja parvlaevateenuse osutamiseks kasutatud varad võeti arvele Tieliikelaitose raamatupidamises.
The transfer of equipment took place at book value, which was based on the acquisition cost less any accumulated depreciation.
Seadmed anti üle nende bilansilise väärtusega, mis põhines soetusväärtusel, millest lahutati akumuleeritud kulum.
Also extracted gravel resources were entered into Tieliikelaitos’ balance sheet at book value.
Kaevandatavad kruusaressursid kanti samuti Tieliikelaitose bilanssi nende bilansilise väärtusega.
The book value of land and gravel sites was raised, because the Finnish government considered that it was below the real value of the sites.
Maade ja kruusakarjääride bilansilist väärtust tõsteti, kuna Soome valitsus leidis, et see oli väiksem asjaomaste varade tegelikust väärtusest.
For this purpose the Finnish Ministry of Transport and Communications established a working group which had to make proposals about the resources sites remaining with the Road Administration and those being transferred to Tieliikelaitos and about the fair market value of these sites.
Soome transpordi- ja sideministeerium moodustas sel eesmärgil töörühma, kes pidi tegema ettepanekuid, millised maad ja karjäärid jätta maanteede ametile ja millised anda üle Tieliikelaitosele ja milline on nende varade õiglane turuväärtus.
It did not, however, reach consensus on the value of land sites.
Töörühm ei jõudnud siiski maade väärtuse osas üksmeelele.
The Ministry of Transport and Communications decided on the valuation of the land and gravel sites itself after having asked for advice of an independent consultant, Catella Real Estate Consulting Ltd (hereinafter referred to as ‘Catella’).
Transpordi- ja sideministeerium tegi ise otsuse maade ja kruusakarjääride hindamise kohta, olles nõu küsinud sõltumatult konsultandilt Catella Real Estate Consulting Ltd (edaspidi „Catella”).
Negotiated contracts for road services
Läbirääkimistega menetluses sõlmitud lepingud teehoiuteenuste osutamiseks
The transition arrangements for the Road Service reform foresaw that for the years 2001 to 2004, only a part of the contracts for road planning, road construction and road maintenance on State roads would be contracted out through a call for tenders by the Road Administration, but that this part would gradually increase.
Maanteede talituse reformimiseks kehtestatud üleminekukorras nähti ette, et aastatel 2001–2004 sõlmitakse vaid osa riigimaanteede projekteerimise, ehitamise ja hooldamise lepinguid maanteede ameti korraldatud hankemenetluses, kuid et see osa suureneb järkjärgult.
The remaining contracts would be concluded between Tieliikelaitos and the Road Administration as negotiated contracts without tendering procedure.
Ülejäänud lepingud sõlmitakse Tieliikelaitose ja maanteede ameti vahel läbirääkimistega lepingutena ilma hankemenetluseta.
The starting point of pricing applied to negotiated contracts was the price level of contracts which had been awarded in a call for tenders.
Läbirääkimistega lepingute hinnakujunduses võeti aluseks hankemenetluses sõlmitud lepingute hind.
The Road Administration accordingly examined the price bids of Tieliikelaitos for the negotiated contracts and compared them with the competitive tender prices.
Maanteede amet kontrollis vastavalt Tieliikelaitose hinnapakkumisi läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks ja võrdles neid konkurentsil põhineva hankemenetluse hindadega.
During the following negotiation between Tieliikelaitos and the Road Administration, account was taken of the fact that Tieliikelaitos had excess staff, which had the effect of increasing its costs.
Tieliikelaitose ja maanteede ameti vahelistel läbirääkimistel võeti arvesse asjaolu, et Tieliikelaitosel oli liiga palju töötajaid, mis suurendas tema kulusid.
The cost differential that was factored into other staff adjustment measures (notably special services projects) was however not compensated through negotiated contracts.
Kulude erinevust, mida arvestati teistes personali kohanemist hõlbustavates meetmetes (eelkõige eriteenuseprojektides), ei hüvitatud siiski läbirääkimistega lepingute puhul.
During the transitional period, the Road Administration and Tieliikelaitos agreed each year on the expenditure adjustment procedure, by which the differences in margin generated in contract pricing between negotiated contracts and contracts put out to tender were subsequently levelled out to a certain extent.
Üleminekuperioodiks leppisid maanteede amet ja Tieliikelaitos kokku iga-aastases kulude korrigeerimise korras, millega vähendati teataval määral kasumimarginaali erinevust läbirääkimistega lepingute ja hankemenetluse teel sõlmitavate lepingute puhul.
The extent to which it was done is analysed in the subsequent Chapters — Chapters 4, 5 and 6 (even after the adjustments there were still certain differences in margins of negotiated and tendered contracts).
Erinevuse vähendamise ulatust on analüüsitud allpool 4., 5. ja 6. peatükis (läbirääkimistega menetluses ja hankemenetluses sõlmitavate lepingute marginaal oli isegi pärast korrigeerimist teataval määral erinev).
These arrangements helped to bring the project margins of negotiated contracts and contracts put out to tender closer together during the transition period.
Kõnealune kord aitas üleminekuperioodil lähendada läbirääkimistega lepingute ja hankemenetluses sõlmitavate lepingute projektimarginaale.
Negotiated contracts for ferry services
Läbirääkimistega lepingud parvlaevateenuste osutamiseks
In Finland, ferry services are provided as part of the public road service at 43 ferry berths.
Soomes osutatakse parvlaevateenuseid 43 parvlaevakail avaliku teehoiuteenuse osana.
The ferry berths are concentrated in the Turku archipelago and inland water areas in Eastern Finland.
Parvlaevakaid asuvad peamiselt Turu saarestikus ja Ida-Soome siseveekogude piirkonnas.
In conjunction with the road administration reform, it was decided that ferry traffic provided as part of public road service would be gradually opened to competition starting in 2005, and that as of 2010 all new contracts for ferry services would be attributed through calls for tenders.
Seoses teedehalduse reformiga otsustati, et avaliku teehoiuteenuse osana korraldatud parvlaevaliiklus avatakse järkjärgult konkurentsile alates 2005. aastast ja et 2010. aastast alates sõlmitakse kõik uued lepingud parvlaevateenuste osutamiseks hankemenetluses.
The 2005 call for expression of interest concerning 3 of a total of 10 contracts for ferry traffic did not bring about satisfactory results in that it would result in higher expenses for the Road Administration on the one hand and reinforcement of Tieliikelaitos’ market position on the other hand.
Kokku kümnest parvlaevaliikluse lepingust kolme lepingu puhul 2005. aastal avaldatud ettepanek teatada oma huvist hankemenetluses osaleda ei andnud rahuldavaid tulemusi, kuna see põhjustanuks ühest küljest maanteede ameti kulude kasvu ja teisest küljest Tieliikelaitose turupositsiooni tugevnemise.
Therefore, for the time being, the Road Administration continues with the negotiated contracts with Tieliikelaitos while looking for another procurement model to be used for future rounds of competitive bidding.
Seetõttu jätkab maanteede amet senini Tieliikelaitosega lepingute sõlmimist läbirääkimistega menetluses, otsides samas teistsugust hankemudelit, mida kasutada tulevaste hangete korraldamisel.
Special provisions for the reduction of overstaffing
Erisätted ülepaisutatud koosseisu vähendamiseks
When Tieliikelaitos was created, all road maintenance staff of the Road Service were transferred into Tieliikelaitos.
Tieliikelaitose asutamisel viidi kõik maanteede talituse teehoolduse töötajad üle Tieliikelaitosesse.
This led to significant overstaffing at Tieliikelaitos.
See tekitas Tieliikelaitoses ülepaisutatud koosseisu.
This fact is not contested by the complainants, who recognise in their June 2006 submission that ‘Tieliikelaitos had a structural disadvantage because it was obliged to employ its entire staff and could not lay off anyone’.
Seda asjaolu ei ole kaebuse esitajad vaidlustanud; nad on 2006. aasta juunis esitatud avalduses tunnistanud, et „Tieliikelaitos kannatas struktuurilise halvemuse all, kuna ta oli kohustatud säilitama kõigi töötajate töökohad ja ei võinud kedagi koondada”.
Three types of measures were taken during the transition period in order to deal with this issue.
Selle probleemi lahendamiseks võeti üleminekuperioodil kolme liiki meetmeid.
Firstly, 116 employees were offered and used a possibility to fill vacant positions in other government agencies (9 thereof were positions in the Road administration).
Esiteks pakuti võimalust täita vabad ametikohad teistes valitsusasutustes (neist 9 ametikohta olid maanteede ametis) 116 töötajale, kes seda võimalust kasutasid.
Secondly, EUR 20,1 million were allocated to support Tieliikelaitos’ personnel adjustments, namely, to help employees with finding new jobs, to finance supplementary education and retraining measures and to support pensions for early retirement.
Teiseks eraldati 20,1 miljonit eurot, et aidata Tieliikelaitose personalil uue olukorraga kohaneda, nimelt abistada töötajaid uute töökohtade leidmisel, rahastada täiend- ja ümberõppe meetmeid ja toetada ennetähtaegselt pensionile jäämist.
Thirdly, individuals for whom there was no work available on the basis of either contracts awarded to Tieliikelaitos in a call for tenders, or on negotiated contracts between Tieliikelaitos and the Road Administration, and who could not yet benefit from early retirement or similar arrangements, were employed in service projects commissioned by the Road Administration.
Kolmandaks rakendati isikud, kellele ei olnud tööd anda ei Tieliikelaitosega avatud hankemenetluses sõlmitud lepingute ega Tieliikelaitose ja maanteede ameti vahel läbirääkimistega sõlmitud lepingute alusel ja kes ei saanud veel ennetähtaegselt pensionile jääda ega kasutada muid sarnaseid meetmeid, tööle maanteede ameti tellitud teenuseprojektides.
These projects related, for example, to the cleaning of roadsides, or to the restoration of buildings and outdoor areas.
Nimetatud projektide puhul oli tegemist näiteks teeäärte puhastamise või ehitiste ja välialade ennistamisega.
In total, the Road administration paid EUR 68 million for financing these service projects.
Maanteede amet rahastas selliseid teenuseprojekte kokku 68 miljoni euro ulatuses.
On average, the service projects have been used to purchase 600-700 man-years of annual work over 2001-2004.
Teenuseprojekte on ajavahemikul 2001–2004 kasutatud keskmiselt 600–700 inimtööaasta ostmiseks.
During the transitional period, the staff of Tieliikelaitos decreased, from 4235 employees in 2001 to 3037 employees in 2004.
Tieliikelaitose töötajate arv vähenes üleminekuperioodil 4235 töötajalt 2001. aastal 3037 töötajale 2004. aastal.
Inapplicability of bankruptcy legislation
Pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamine
State Enterprises are not independent legal persons and the State is therefore ultimately responsible for a State Enterprise’s commitments, as provided for in Article 6 of the State Enterprise Act.
Riigiettevõtted ei ole iseseisvad juriidilised isikud ja seetõttu vastutab riigiettevõtete seaduse artikli 6 kohaselt riigiettevõtte kohustuste eest kokkuvõttes riik.
In view of the State’s responsibility, pursuant to Article 3 of Chapter 1 of the Bankruptcy Act, State Enterprises cannot be declared bankrupt.
Arvestades riigi vastutust, ei või pankrotiseaduse 1. peatüki artikli 3 kohaselt kuulutada välja riigiettevõtte pankrotti.
To counter-balance the advantages related to the inapplicability of bankruptcy legislation, the Finnish legislation foresees that a fee shall be payable to the State with respect to the loans raised and guarantees granted by a State Enterprise after 1 January 2003.
Pankrotiõiguse kohaldatavuse välistamisest tulenevate eeliste tasakaalustamiseks on Soome õigusaktides sätestatud, et riigiettevõte peab maksma riigile tasu pärast 1. jaanuari 2003 võetud laenude ja antud garantiide eest.
According to section 15 of the Act governing State lending and the provision of State guarantees in determining the size of such a guarantee fee, it is necessary to take into account the size of possible obligatory payments by the State caused by the guarantee, the nature and extent of the operations of the risk subject and its economy, the risk subject’s creditworthiness, the creditworthiness of the national economy of the risk subject, and other matters and competitive conditions which affect the risk covered.
Vastavalt riigilaenude ja -garantiide seaduse §-le 15 tuleb sellise garantii eest makstava tasu suuruse määramisel võtta arvesse selliste maksete suurust, mida riik võib olla kohustatud garantii tõttu tegema, riski subjekti toimingute laadi ja ulatust ning tema ökonoomsust, riski subjekti krediidivõimet, riski subjekti rahvamajanduse krediidivõimet ning teisi kaetavat riski mõjutavaid asjaolusid ja konkurentsitingimusi.
With respect to long-term credits, the Government decree on fees collected from state guarantees stipulates the lump sum to be collected at the level of 0,25 % of the credit (a handling fee).
Seoses pikaajaliste laenudega on riigigarantiide eest makstavaid teenustasusid käsitlevas valitsuse dekreedis sätestatud, et maksta tuleb ühekordne summa, mis võrdub 0,25 protsendiga laenusummast (käsitlustasu).
If the risk of loss related to the guarantee is exceptionally high, the lump sum collected is increased by 1,50 percentage points.
Kui garantiiga kaasnev kahjurisk on erakordselt suur, suurendatakse ühekordselt makstavat summat 1,50 protsendipunkti võrra.
Besides, the annual fee is levied at the level of 0,35 % of the credit.
Lisaks tuleb tasuda iga-aastast tasu, mis on 0,35 protsenti laenusummast.
Upon occurrence of significant changes in market conditions, the level of the annual fee is to be adjusted within 12 months at the latest.
Turutingimuste olulise muutumise korral korrigeeritakse iga-aastast tasu hiljemalt 12 kuu jooksul.
With respect to short-term credits, the annual fee is set at half the annual fee for a long-term credit by the above-mentioned Act governing State lending and the provision of State guarantees.
Eespool nimetatud riigilaenude ja -garantiide seadusega on lühiajaliste laenude iga-aastase tasu suuruseks kehtestatud pool pikaajalise laenu iga-aastasest tasust.
Particularities of treatment for corporate income tax purposes
Kohtlemise iseärasused seoses ettevõtte tulumaksuga
The treatment of State Enterprises with regard to corporate income tax is laid down in the Income Tax Act.
Riigiettevõtete kohtlemine ettevõtte maksustamisel tulumaksuga on sätestatud tulumaksuseaduses.
In line with the principles laid down in section 21(3) of the Act, State Enterprises which mainly operate to satisfy the needs of other State institutions are not liable to pay the tax.
Vastavalt kõnealuse seaduse § 21 lõikes 3 sätestatud põhimõtetele ei pea tulumaksu tasuma riigiettevõte, mis tegutseb peamiselt selleks, et rahuldada teiste riigiasutuste vajadusi.
During the transitional period, most of Tieliikelaitos’ turnover was generated from contracts to another State institution (the Road Administration), and due to this, no taxes have been levied on the income received from this activity.
Üleminekuperioodil tagasid enamiku Tieliikelaitose käibest lepingud teise riigiasutusega (maanteede amet) ja seetõttu sellest tegevusest saadud tulu ei maksustatud.
Furthermore, until July 2004, whenever Tieliikelaitos purchased land sites, the sellers were largely relieved of tax on the respective capital gains according to Section 49 of the Income Tax Act.
Lisaks kehtis tulumaksuseaduse § 49 alusel 2004. aasta juulini kord, et kui Tieliikelaitos ostis maad, vabastati müüjad suures osas kapitalitulumaksu tasumisest.
In July 2004, this measure was removed from the Income Tax Act.
aasta juulis jäeti kõnealune meede tulumaksuseadusest välja.
THE COMMISSION’S DOUBTS
KOMISJONI KAHTLUSED
In its decision to initiate the procedure, the Commission raised doubts:
Menetluse algatamise otsuses tõstatas komisjon järgmised küsimused:
as to the question of whether the special provisions for staff transfer between Tieliikelaitos and government agencies and the special projects for redundant, but not laid-off workers conferred an advantage to Tieliikelaitos,
Kas Tieliikelaitose ja valitsusasutuste vahelise personalisiirde erisätted ning liigsete, ent koondamata töötajate jaoks mõeldud eriprojektid andsid Tieliikelaitosele eelise?
as to the question whether the transfer of land and gravel sites from the Finnish State to Tieliikelaitos took place at market value,
Kas Soome riik andis maad ja kruusakarjäärid Tieliikelaitosele üle turuhinnaga?
as to the exact monetary value of the advantages the Finnish government has granted Tieliikelaitos,
Milline on nende soodustuste täpne rahaline väärtus, mida Soome valitsus andis Tieliikelaitosele?