natgillin/translations-raw huggingface dataset:
structured bonds issued by banks,
pankade emiteeritud struktureeritud võlakirjad;
insurance policies written by Poste Vita [15];
Poste Vita väljastatud kindlustuspoliisid [15];
investment funds managed by the asset management company Bancoposta Fondi SGR [16];
varahaldusfirma Bancoposta Fondi SGR hallatavad investeerimisfondid [16];
loans granted by third parties: personal loans and mortgages are sold on behalf of banks.
kolmandate poolte antud laenud: tarbimis- ja hüpoteeklaenude müük pankade nimel.
THE MEASURE UNDER ASSESSMENT
HINNATAV MEEDE
The measure under assessment here is the remuneration paid by CDP to PI for the placement of savings certificates in the period 2000-2006.
Käesolevas otsuses hinnatav meede käsitleb CDP poolt PI-le aastatel 2000–2006 hoiusertifikaatide müügi eest makstud hüvitist.
Article 1(1) of the Order (decreto) of the Ministry of Economic Affairs and Finance of 6 October 2004 relating to Decree-law No 269 of 30 September 2003 [17] defines ‘postal savings’ as ‘the collection of funds, with an obligation to repay supported by a State guarantee, performed by CDP SpA through Poste Italiane SpA’.
Majandus- ja rahandusministeeriumi 6. oktoobri 2004. aasta dekreedi (30. septembri 2003. aasta dekreetseaduse nr 269 kohta) [17] artikli 1 lõikes 1 on sätestatud, et postipanga hoiused on tagasimaksekohustusega ja riigi tagatisega toetatav vahendite kogumise viis, mida CDP SpA teostab Poste Italiane kaudu.
The instruments used for the purpose are postal savings books and postal savings certificates.
Sel eesmärgil kasutatavateks toodeteks on postipanga hoiuraamatud ja postipanga hoiusertifikaadid.
Article 1(2) of the Order states that postal savings, i.e. the raising of funds by CDP through PI, constitute a service of general economic interest.
Dekreedi artikli 1 lõikes 2 on sätestatud, et postipanga hoiused, st CDP rahaliste vahendite kogumine PI kaudu, on üldist majandushuvi pakkuvad teenused.
Postal savings books
Postipanga hoiuraamatud
Postal savings books (libretti postali) are fund-raising instruments which are guaranteed by the State and consequently have a low risk profile.
Postipanga hoiuraamatud (libretti postali) on kapitali kaasamise vahendid, mis on riigi tagatisega ja järelikult madala riskiprofiiliga.
They may be either registered or bearer.
Need võivad olla nimelised või esitajadokumendid.
The main transactions on postal savings books are money deposits and withdrawals.
Postipanga hoiuraamatuga tehtavad peamised tehingud on raha hoiustamine ja väljavõtmine.
On 22 November 2006 the Commission decided that the remuneration paid by CDP to PI for the placement of postal savings books over the period 2000-2005 did not constitute State aid within the meaning of Article 87(1)of the Treaty.
novembril 2006. aastal otsustas komisjon, et CDP poolt PI-le postipanga hoiuraamatute müügi eest aastatel 2000–2005 makstud hüvitis ei ole käsitletav riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
Savings certificates
Hoiusertifikaadid
Postal savings certificates (buoni fruttiferi postali) are likewise fund-raising instruments which are guaranteed by the State, and consequently have a low risk profile; they are not negotiable on the market, because by express statutory provision they are not transferable; and they are repayable on demand, a characteristic equivalent to a put option of the US type, which allows the saver to request repayment at a predetermined price at any time during the life of the certificate.
Postipanga hoiusertifikaadid (buoni fruttiferi postali) on samuti kapitali kogumise vahendid, mis on riigi tagatisega ja järelikult madala riskiprofiiliga. Nad ei ole turul vabalt kaubeldavad, sest seadusest tulenevalt ei ole nad ülekantavad ning nad on nõudmise korral tagasimakstavad ehk oma olemuselt sarnased Ameerika Ühendriikide müügioptsiooniga, mis lubab hoiustajal nõuda tagasimakset eelnevalt kindlaksmääratud hinnaga igal ajal sertifikaadi kehtivuse vältel.
Interest is settled in a single payment at redemption, and is subject to a withholding tax of 12,5 %.
Intress tasutakse ühekordse maksena lunastamise ajal ning sellelt peetakse kinni maks 12,5 % ulatuses.
Savings certificates are essentially one-coupon bonds, issued ‘on tap’, meaning that the total amount of an issue is not established in advance.
Hoiusertifikaadid on ühekordsed esitajaobligatsioonid, mida väljastatakse nõudluse tekkides, mis tähendab, et emissiooni kogumaht ei ole ette määratud.
The service of placement, management and redemption of savings certificates and other operations relating to them are free of commission and any other charges to subscribers.
Hoiusertifikaatide müügi, haldamise, lunastamise ja muude nendega seotud tehingute eest ei võeta märkijalt vahendustasu ega muid tasusid.
Since 2003 they have been available in either paper or dematerialised form.
Alates 2003. aastast on hoiusertifikaadid saadaval nii paberkujul kui elektrooniliselt.
Before 2003 only paper certificates were issued.
Enne 2003. aastat väljastati vaid pabersertifikaate.
The four main categories of savings certificate are as follows [18]:
Neli peamist hoiusertifikaadi liiki on järgmised [18]:
Ordinary savings certificates: these are financial products with a 20-year maturity and a fixed annual yield that grows over time (a step-up structure),
tavahoiusertifikaadid – need on 20-aastase tähtajaga finantstooted, mille aastatootlus on fikseeritud ja mis aja jooksul kasvab (järkjärguline struktuur);
Indexed savings certificates: these pay an annual fixed rate determined at issue plus a premium at maturity linked to the performance of an equity index [19] (certificates of this kind were first issued in 2003) or to inflation (certificates of this kind were first issued in 2006),
indekseeritud hoiusertifikaadid – nendelt toodetelt makstakse emiteerimisel fikseeritud aastaintressi ning tähtaja saabumisel lisaks kustutuspreemiat, mis on seotud aktsiaindeksi muutusega [19] (seda liiki sertifikaate väljastati esimest korda 2003. aastal) või inflatsiooniga (seda liiki sertifikaate väljastati esimest korda 2006. aastal);
18-month savings certificates: these were introduced in 2005, to fill a gap at this particular maturity.
18-kuulised hoiusertifikaadid – need sertifikaadid võeti kasutusele 2005. aastal, et rahuldada nõudlust selle konkreetse kustutusajaga toote järele.
Stock of postal savings certificates [20], by category, in EUR billion
Postipanga hoiusertifikaatide reservid, [20]liikide lõikes, miljardites eurodes
Category of certificate
Sertifikaadi liik
Maximum duration
Pikim kehtivusaeg
Average duration
Keskmine kehtivusaeg
Ordinary
Tavasertifikaat
[7-10] years
[7–10] aastat
Indexed
Indekseeritud sertifikaadid
[4-7] years [21]
[4–7] aastat [21]
18-month
18-kuuline sertifikaat
18 months
18 aastat
unknown [22]
Andmed puuduvad [22]
Fixed-term
Tähtajaline sertifikaat
[4-7 years]
[4–7 aastat]
The funds raised
Kogutud vahendid
According to ABI, the amounts held by Italian households in the form of postal savings instruments and the main competing products are as follows:
Vastavalt ABI andmetele olid Itaalia leibkondade postipanga hoiusertifikaatidesse ja peamistesse konkureerivatesse toodetesse paigutatud summad järgmised.
Amounts held by Italian households in the form of postal savings instruments and competing products, in EUR billion
Itaalia leibkondade postipanga hoiusertifikaatidesse ja konkureerivatesse toodetesse paigutatud summad miljardites eurodes
Source: ABI
Πηγή: ABI.
Dec. 1999
dets. 1999
Postal savings certificates
Postipanga hoiusertifikaadid
State bonds
Riigi võlakirjad
Euro area government bonds
Euroala riikide võlakirjad
Bank savings deposits
Pangahoiused
Remuneration paid to PI for placing postal savings certificates
Postipanga hoiusertifikaatide müügi eest PI-le hüvitise maksmine
For the service of placing postal savings certificates, PI receives a yearly remuneration, which has been based on successive agreements and amendments since 2000:
Postipanga hoiusertifikaatide müügi eest saab PI iga-aastast hüvitist, mille maksmise aluseks on alates 2000. aastast järjestikku sõlmitud lepingud ja nende muudatused:
the agreement (convenzione) covering the three years 1999-2001 concluded on 4 August 1999 and cancelled on 27 October 2000,
kolme aastat 1999–2001 hõlmav leping (convenzione), mis sõlmiti 4. augustil 1999 ja lõpetati 27. oktoobril 2000;
the agreement covering 2001, concluded on 10 May 2001,
leping 2001. aasta kohta, mis sõlmiti 10. mail 2001;
the agreement covering 2002, concluded on 26 July 2002,
leping 2002. aasta kohta, mis sõlmiti 26. juulil 2002;
the agreement covering the three years 2003-2005 concluded on 23 October 2003; this agreement was amended with respect to the years 2004 and 2005 by two additional agreements between PI and CDP, concluded on 24 December 2004 and 20 October 2005,
kolme aastat 2003–2005 hõlmav leping, mis sõlmiti 23. oktoobril 2003. Seda lepingut muudeti 2004. ja 2005. aasta suhtes kahe PI ja CDP vahelise lisalepinguga, mis sõlmiti 24. detsembril 2004 ja 20. oktoobril 2005;
the agreement covering the three years 2006-2008 concluded on 30 March 2006.
kolme aastat 2006–2008 hõlmav leping, mis sõlmiti 30. märtsil 2006. aastal.
Under these agreements the yearly remuneration paid to PI has consisted of three components: i) a commission on the gross amount collected (upfront fee), dependent on the sum collected in savings certificates in the year; ii) a commission for managing the stock of postal savings certificates; iii) other specific components shown in tables 4 and 5.
Vastavalt nendele lepingutele maksti PI-le iga-aastast hüvitist, mis koosnes kolmest osast: i) vahendustasu kogutud summalt („ettemaks”), mis sõltus hoiusertifikaatide eest aastas kogutud summast; ii) postipanga hoiusertifikaatide reservide haldamise tasu; iii) muud tabelites 4 ja 5 esitatud hüvitise komponendid.
Remuneration for savings certificates under the agreements
Lepingute alusel hoiusertifikaatide müügi eest makstud hüvitised
Annual commission on the stock of certificates outstanding:
Aastane vahendustasu realiseerimata sertifikaatide reservi pealt:
Commission on the value of new certificates subscribed in the year:
Vahendustasu aasta jooksul märgitud uute sertifikaatide väärtuse pealt:
Other components:
Muud komponendid:
Yearly remuneration paid to PI, 2000-2006, in EUR million
PI-le aastatel 2000–2006 makstud iga-aastane hüvitis miljonites eurodes
Remuneration for new subscriptions:
Hüvitis uute märkimiste eest:
Remuneration for accounting and management activities:
Hüvitis arvepidamis- ja haldusteenuste eest:
Remuneration for paper certificate production
Hüvitis pabersertifikaatide tootmise eest
Total fees
Tasud kokku
According to CDP’s annual accounts, the remuneration paid to PI varies greatly with the volume of funds collected, and enables CDP to maintain exceptional operational flexibility and an extremely streamlined cost structure.
CDP aastaaruannetest selgub, et PI-le makstud hüvitis erineb oluliselt, sõltudes kogutud vahendite mahust, mis võimaldab CDP-l säilitada oma töös erilist paindlikkust ja äärmiselt ratsionaalset kulude struktuuri.
In the decision opening these proceedings, on 22 November 2006, the Commission said that the legal framework applicable to CDP for the placement of postal savings (postal savings certificates and savings books) did not confer any exclusive right of placement de jure.
novembri 2006. aasta otsuses menetluse algatamise kohta märkis komisjon, et CDP suhtes postipanga hoiuste (postipanga hoiusertifikaatide ja hoiuraamatute) müügi osas kohaldatav õiguslik raamistik ei anna kellelegi de jure mingeid ainumüügiõigusi.
But the Commission doubted whether the remuneration paid by CDP to PI for the placement of savings certificates provided an appropriate market reference, and expressed doubts particularly regarding the similar products cited by Italy to show that the remuneration was on market terms.
Kuid komisjon kahtles, kas CDP poolt PI-le hoiusertifikaatide müügi eest makstud hüvitis vastab turutingimustele ja avaldas kahtlust eelkõige Itaalia poolt sarnaste toodete kohta esitatud näidete suhtes, mis pidi tõestama, et hüvitist maksti turutingimustel.
Nor was the Commission aware at that stage of the precise composition and value of the various fees paid to PI in respect of savings certificates since 2000.
Komisjon ei teadnud ka sel hetkel veel PI-le alates 2000. aastast hoiusertifikaatide eest makstud erinevate tasude täpset struktuuri ja suurust.
Consequently, the Commission had serious difficulties in assessing whether all the components of the remuneration for the placement of savings certificates:
Seega oli komisjonil väga raske hinnata, kas hoiusertifikaatide müügi eest makstud hüvitise kõik komponendid:
had satisfied the third and fourth tests of the Altmarkjudgment [27] since 2004, and
vastasid alates 2004. aastast Altmarki kohtuotsuse [27] kolmandale ja neljandale kriteeriumile ja
had been market-conform in the years 2000-2003.
vastasid turutingimustele aastatel 2000–2003.
If the remuneration paid by CDP to PI in respect of savings certificates did constitute State aid, the Commission said it would have serious difficulty in assessing its compatibility.
Kui CDP poolt hoiusertifikaatide eest makstud hüvitis on käsitletav riigiabina, siis komisjoni arvates on tal väga raske hinnata selle vastavust.
Only ABI submitted comments in the course of the proceedings.
Menetluse käigus esitas märkusi vaid ABI.
In its complaint of 30 December 2005, ABI indicated that the amounts paid by CDP to PI constituted a remuneration higher than:
Oma 30. detsembri 2005. aasta kaebuses märkis ABI, et CDP poolt PI-le makstud hüvitise puhul on tegemist kõrgema hüvitisega kui
the commissions set by law for placing government securities (BOTs, BTPs and CTZs) [28], andthe commissions earned by banks for the placement of bonds for third parties.
seadusega kehtestatud vahendustasu riigi väärtpaberite (BOTd, BTPd ja CTZd) [28] müügi eest japankade teenitud vahendustasu võlakirjade müügilt kolmandate isikute nimel.
ABI stated that commissions for placing corporate bonds ranged from 0,5 % to 6 %, depending on a series of factors such as the issuer’s rating, the structure of the issue, the retail network and the degree of complexity of the financial instrument.
ABI teatas, et ettevõtte võlakirjade müügi eest makstud vahendustasud jäävad vahemikku 0,5–6 %, mis sõltub erinevatest teguritest, näiteks emitendi reitingust, emissiooni struktuurist, müügivõrgustikust ja finantsinstrumendi keerukusest.
The commissions sought by banks for distributing bank bonds for the account of third parties averaged between 1 % and 1,5 % of the amount placed.
Vahendustasud, mida soovivad saada pangad panga võlakirjade müügi eest kolmandate isikute nimel, jäävad keskmiselt vahemikku 1–1,5 % müügisummalt.
According to ABI, the remuneration paid by the State to PI for placing postal savings products constituted State aid to PI, to the detriment of banks, which would have been able to provide the same service on better terms at a lower cost to the State.
ABI arvates on riigi poolt PI-le postipanga hoiutoodete eest makstud hüvitis käsitletav PI-le antud riigiabina, mis kahjustab pankade huve, kes oleksid võinud pakkuda sama teenust parematel tingimustel ja riigi jaoks madalamate kuludega.
By letters of 13 March 2007 and 18 May 2007, ABI submitted additional comments.
ABI esitas täiendavaid märkusi 13. märtsi 2007. aasta ja 18. mai 2007. aasta kirjades.
ABI said that the remuneration for placing postal savings certificates had to be compared to the remuneration payable for placing BOTs or BTPs, depending on the maturity.
ABI märkis, et postipanga hoiusertifikaatide müügi eest makstud hüvitis peab olema võrreldav BOTde või BTPde müügi eest makstava hüvitisega, sõltuvalt toodete tähtajast.
On savings certificates PI received a remuneration depending on the value subscribed which was higher than the fee for placing State bonds (about 195-160 basis points), but it also received a remuneration based on the outstanding stock of savings certificates.
PI sai hoiusertifikaatide eest hüvitist vastavalt märgitud summadele, mis oli kõrgem kui riigi võlakirjade müügi eest makstav tasu (umbes 195–160 baaspunkti), kuid ta sai ka hüvitist realiseerimata hoiusertifikaatide pealt.
ABI did not share the conclusions of the benchmark study described in the Commission’s decision of 22 November 2006, for the following reasons:
ABI ei olnud nõus komisjoni 22. novembri 2006. aasta otsuses kirjeldatud võrdlusuuringu järeldustega järgmistel põhjustel:
Postal savings certificates were issued by CDP, which was a financial intermediary with a rating equal to that of the Italian State (A+, Aa2, AA–).
postipanga hoiusertifikaate emiteeris CDP, kes on finantsvahendaja ja kellel on Itaalia riigiga võrdne reiting (A+, Aa2, AA–).
Postal savings certificates consequently had a risk profile far lower than that of corporate bonds, i.e. bonds issued by non-financial companies [29].
Postipanga hoiusertifikaatidel on seega tunduvalt madalam riskiprofiil kui ettevõtte võlakirjadel, st mittefinantsettevõtete emiteeritud võlakirjadel [29].
At the same rating, any corporate bond bore a risk higher than that of State bonds or bonds issued by financial companies.
Sama reitingu juures on mis tahes ettevõtte võlakirja risk kõrgem kui riigi võlakirjadel või finantsettevõtete poolt emiteeritud võlakirjadel.
Postal saving certificates consequently could not be compared to corporate bonds, which were not issued by financial intermediaries,
Seega ei saa postipanga hoiusertifikaate võrrelda ettevõtte võlakirjadega, mida ei ole emiteerinud finantsvahendajad;
Ordinary postal savings certificates could not be compared to structured inflation-linked bonds.
postipanga tavahoiusertifikaate ei saa võrrelda struktureeritud inflatsiooniga seotud võlakirjadega.
Structured inflation-linked bonds offered the subscriber a return linked to the performance of a pre-defined index, whereas ordinary postal savings certificates offered a fixed return depending on the period for which they were held, so that the return on structured inflation-linked bonds was potentially higher, for a higher level of risk,
Struktureeritud inflatsiooniga seotud võlakirjad pakuvad märkijale tulu, mis on seotud eelnevalt määratud indeksi suurusega, samas kui postipanga tavahoiusertifikaadid pakuvad fikseeritud tulu, olenevalt sellest, kui pikaks ajaks need soetati. Seega võib struktureeritud inflatsiooniga seotud võlakirjadelt nende kõrgema riskiastme tõttu teenida rohkem tulu;
Contrary to what was said in the benchmark study, 18-month and fixed-term postal savings certificates were not negotiable in a secondary market.
vastupidiselt võrdlusuuringus esitatud väitele ei ole 18-kuulised tähtajalised postipanga hoiusertifikaadid järelturul kaubeldavad.
By letter of 18 May 2007, ABI forwarded to the Commission the conclusions of a study carried out with the help of a consultancy firm which sought to identify products that could be compared to postal savings certificates and to analyse the remuneration for their placement.
ABI edastas komisjonile 18. mai 2007. aasta kirjaga konsultatsioonifirma abil läbiviidud uuringu tulemused, milles püüti välja selgitada postipanga hoiusertifikaatidega võrreldavaid tooteid ja analüüsida nende müügi eest makstud hüvitisi.
The study confirmed ABI’s positions, and detailed the products comparable to postal savings certificates as follows.
Uuring kinnitas ABI seisukohti ja kirjeldas postipanga hoiusertifikaatidega võrreldavaid tooteid järgmiselt.
Identification of products comparable to postal savings certificates and remuneration for their placement
Postipanga hoiusertifikaatidega võrreldavate toodete kindlakstegemine ja nende müügi eest hüvitise maksmine
Ordinary postal savings certificates were comparable to BTPs.
Postipanga tavahoiusertifikaadid on võrreldavad BTPdega.
Postal savings certificates and BTPs were the same in terms of maturity, risk, yield and tax rates.
Postipanga hoiusertifikaatide ja BTPde kustutusaeg, risk, tootlus ja maksumäärad on samad.
The remuneration for placing BTPs was 0,30 %-0,40 % of the amount subscribed.
BTPde müügi eest makstakse hüvitist 0,30–0,40 % märgitud summalt.
Contrary to what was said in the benchmark study cited in the Commission’s decision of 22 November 2006, ordinary postal savings certificates were not comparable to:
Vastupidiselt komisjoni 22. novembri 2006. aasta otsuses viidatud võrdlusuuringule ei ole postipanga tavahoiusertifikaadid võrreldavad:
corporate bonds with a rating equal to or above BBB: postal savings certificates had a much lower risk profile even when their rating was the same,
ettevõtte võlakirjadega, mille reiting on võrdne või kõrgem kui BBBdel. Postipanga tavahoiusertifikaatide riskiprofiil oli palju madalam isegi sama reitingu korral;
inflation-linked bonds: postal saving certificates had a fixed yield that depended on their maturity and not on the rate of inflation.
inflatsiooniga seotud võlakirjadega. Postipanga hoiusertifikaatidel on fikseeritud tootlikkus, mis sõltub nende kustutusajast, mitte aga inflatsioonimäärast.
As regards the complexity of ordinary postal savings certificates, ABI argued that they fell outside the definition of structured products laid down by the Banca d’Italia.
Postipanga tavahoiusertifikaatide keerukuse kohta väitis ABI, et need ei kuulu Banca d’Italia struktureeritud võlakirjade määratluse alla.
The fact that postal savings certificates were subject to an option equivalent to a put option did not justify a higher remuneration for their placement.
Kuigi postipanga tavahoiusertifikaatide suhtes kehtiv optsioon on võrdne müügioptsiooniga, ei õigusta see nende müügi eest kõrgema hüvitise maksmist.
This option was rather in the nature of a guarantee to the subscriber, who was entitled to end the investment at any time, and did not affect the structure of the security or the level of risk involved.
See optsioon on pigem tagatiseks märkijale, kes võib investeeringu igal ajal lõpetada, ning see ei mõjuta väärtpaberi struktuuri ega kaasnevat riski.
18-month postal savings certificates could be compared to short-term State bonds, either BOTs or CTZs.
18-kuulised postipanga hoiusertifikaadid ei ole võrreldavad lühiajaliste riigi võlakirjade BOTde või CTZdega.
Contrary to what it was said in the benchmark study, 18-month postal savings certificates were not comparable to corporate bonds with a rating equal to or greater than A+, because they had a far lower risk profile.
Vastupidiselt võrdlusuuringus väidetule ei ole 18-kuulised postipanga hoiusertifikaadid võrreldavad ettevõtte võlakirjadega, mille reiting on võrdne või kõrgem kui A+, kuna nende riskiprofiil on palju madalam.
Commissions for the placement of BOTs varied from 0,05 % to 0,30 % of the amount subscribed, depending on the maturity (this remuneration was paid by the investor to the operator placing the bond).
BOTde eest makstakse vahendustasu 0,05–0,30 % märgitud summalt, olenevalt kasutusajast (seda hüvitist maksab investor võlakirja müüvale ettevõtjale).
The remuneration for the placement of CTZs was 0,20 % of the amount subscribed.
CTZde müügi eest makstakse hüvitist 0,20 % märgitud summalt.
Fixed-term postal savings certificates were comparable to State bonds such as BOTs, CTZs or BTPs depending on the residual life of the savings certificate.
Tähtajalised postipanga hoiusertifikaadid on võrreldavad riigi võlakirjadega, näiteks BOTde, CTZde või BTPdega, olenevalt hoiusertifikaadi kehtivuse lõpuni jäänud ajast.
Inflation-linked postal savings certificates were comparable to BTPEUR i bonds (medium- to long-term State bonds indexed to the inflation rate of the euro area).
Inflatsiooniga seotud postipanga hoiusertifikaadid on võrreldavad BTPeuroti võlakirjadega (keskmise ja pika tähtajaga riigi võlakirjad, mis on indekseeritud euroala inflatsioonimääraga).
They could not be compared to corporate equity-linked bonds, because their risk profile was much lower, and their yield was linked not to a basket of financial instruments, as the yield on equity-linked bonds was, but to the inflation rate.
Neid ei saa võrrelda ettevõtte omakapitaliga seotud võlakirjadega, sest nende riskiprofiil on palju madalam ja nende tootlikkus ei ole seotud mitte finantsinstrumentide korviga nagu omakapitaliga seotud võlakirjadel, vaid inflatsioonimääraga.