natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It was well aware of its obligation to bring its existing measures into line with the competition rules of the internal market it wished to join, since the Europe Agreement [51], signed by Hungary in 1991, explicitly refers to that obligation.
Riik oli täielikult teadlik oma kohustusest viia olemasolevad meetmed kooskõlla konkurentsieeskirjadega siseturul, millega ta soovis ühineda, kuna sellele kohustusele osutatakse selgesõnaliselt Euroopa Lepingus, [51] millele Ungari kirjutas alla 1991. aastal.
An important element to be taken into consideration in this respect is the partial opening of the electricity market in 2003.
Oluline asjaolu, mida tuleb sellega seoses arvesse võtta, on elektrituru osaline avamine 2003. aastal.
On 18 December 2001 the Hungarian Parliament adopted Energy Act II, which allowed large consumers, defined as those which consumed more than 6,5 GW/year, to become ‘eligible consumers’ and therefore be allowed to choose their supplier of electricity.
Ungari parlament võttis 18. detsembril 2001 vastu II energiaseaduse, millega võimaldati suurtarbijatel, kes tarbivad aastas üle 6,5 GW, hakata vabatarbijateks ja valida seega ise oma elektritarnijad.
The PPAs expire between the end of 2010 and the end of 2024.
Elektrienergia ostulepingud lõpetavad kehtivuse ajavahemikus 2010. aasta lõpust 2024. aasta lõpuni.
The above conditions of MVM's purchase obligation will remain unchanged until the end of the agreements.
Eespool kirjeldatud MVMi ostukohustuse tingimused jäävad lepingute lõppemiseni samaks.
In its Energy Sector Inquiry [98] the Commission also assesses the effects of PPAs on competition and trade.
Komisjon hindab oma energiasektori uuringus [98] ka elektrienergia ostulepingute mõju konkurentsile ja kaubandusele.
In recitals 467 to 473, it concludes that ‘Long-term power purchase agreements (PPAs) are another factor which may affect the volumes that are traded on a regular basis on wholesale markets.’
Põhjendustes 467–473 leiab komisjon, et „pikaajalised elektrienergia ostulepingud on veel üks tegur, mis võib mõjutada hulgimüügiturgudel regulaarselt kaubeldavaid mahtusid”.
With regard to the PPAs in Poland, it argues that ‘they may well constitute a significant barrier to the development of the Polish wholesale market.’
Poola elektrienergia ostulepingute kohta ütleb komisjon, et „on väga võimalik, et need kujutavad endast olulist tõket Poola hulgimüügituru arengule”.
It then goes on to say that ‘A similar situation exists in Hungary, where Magyar Villamos Művek (MVM) is the public utility wholesaler and acquires electricity by means of long-term PPAs that is subsequently sold to the local retailers.
Seejärel ütleb komisjon, et „sarnane olukord valitseb Ungaris, kus Magyar Villamos Művek (MVM) on kommunaalteenuste hulgimüüja ning saab elektrit pikaajaliste elektrienergia ostulepingute alusel, müües seda seejärel kohalikele jaemüüjatele.
It may even be the case that the guaranteed off-take provided for in the PPAs is increasingly in excess of real MVM needs, in particular after full liberalisation of the energy market in January 2008.
Võib isegi juhtuda, et elektrienergia ostulepingus sätestatud tagatud ostukogus on suurem, kui MVM vajab, eriti pärast energiaturu täielikku liberaliseerimist 2008. aasta jaanuaris.
The electricity surplus may lead to even higher unknown costs, increasing the unpredictability of the State's exact exposure under PPAs still further.
Üleliigne elekter võib põhjustada ettenägematuid kulusid ja muuta riigi osaluse elektrienergia ostulepingutes veelgi raskemini ennustatavaks.
The PPAs concerned by this Decision entered into force between 1995 and 2001, i.e. before Hungary joined the EU on 1 May 2004.
Käesolevas otsuses käsitletud elektrienergia ostulepingud jõustusid aastatel 1995–2001, st enne Ungari ühinemist Euroopa Liiduga 1. mail 2004.
This Decision concerns only the PPAs that were in force at the date of accession.
Käesolevas otsuses käsitletakse üksnes enne ühinemiskuupäeva kehtinud elektrienergia ostulepinguid.
Hungary officially applied for accession on 31 March 1994.
Ungari esitas ametliku ühinemistaotluse 31. märtsil 1994.
At the time when the parties concluded the PPAs (1995 to 2001), in line with Article 62 of the Europe Agreement Hungary was already required to bring the rules of competition into line with the EC Treaty.
Elektrienergia ostulepingute sõlmimise ajal (1995–2001) oli Ungari Euroopa lepingu artikli 62 alusel juba kohustatud viima oma konkurentsieeskirjad kooskõlla EÜ asutamislepinguga.
The Accession Treaty entered into force on 1 May 2004.
Ühinemisleping jõustus 1. mail 2004.
From the date of accession, the provisions of the original basic Treaties and those of the secondary legislation became binding in Hungary, in line with Article 2 of the Accession Act.
Ühinemiskuupäevast alates muutusid aluslepingud ja teisesed õigusaktid kooskõlas ühinemisakti artikliga 2 Ungari suhtes siduvaks.
Határozat a villamos energia iparban kötött hosszú távú szerződések rendezéséről.
Korm. Határozat a villamos energia iparban kötött hosszú távú szerződések rendezéséről.
Adopted by the Commission on 26 July 2001.
Komisjoni poolt vastu võetud 26 juulil 2001.
The Methodology is available on the Commission's website: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/legislation/specific_rules.html
Metoodika on kättesaadav komisjoni veebilehel: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/legislation/specific_rules.html
They were submitted to the Commission by the Hungarian authorities by letter of 4 June 2004.
Ungari ametiasutused esitasid need määrad komisjonile 4. juuni 2004. aasta kirjaga.
The same figures appear in the report on the study of the Hungarian electricity market carried out by the Hungarian Competition Authority (15 May 2006).
Samad arvud on esitatud ka Ungari konkurentsiameti poolt (15. mail 2006) läbi viidud Ungari elektriturgu käsitleva uuringu aruandes.
The figures of the table are based on the PPAs as submitted to the Commission by the Hungarian authorities.
Tabelis esitatud arvud põhinevad Ungari ametiasutuste poolt komisjonile esitatud elektrienergia ostulepingutel.
See also the letter of the Hungarian authorities registered on 21 April 2008.
Vt samuti 21. aprillil 2008 registreeritud Ungari ametiasutuste kiri.
The figures of the table are based on the PPAs as submitted by the Hungarian authorities, the statistics published by the Hungarian Energy Office on its website: www.eh.gov.hu, and the letter of the Hungarian authorities dated 21 April 2008.
Tabelis esitatud arvud põhinevad Ungari ametiasutuste esitatud elektrienergia ostulepingute, Ungari statistikaameti veebilehel www.eh.gov.hu avaldatud ja Ungari ametiasutuste 21. aprilli 2008. aasta kirjas esitatud andmetel.
The quantities of guaranteed off-take stipulated in the yearly commercial agreements may differ somewhat from the quantities provided for in the PPAs themselves.
Igal aastal sõlmitavates ärilepingutes sätestatud tagatud ostukogused võivad elektrienergia ostulepingutes sätestatud kogustest mõnevõrra erineda.
Case C-482/99 French Republic v Commission [2002] ECR I-04397. Decision of 16 May 2002.
mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, EKL 2002, lk I-04397.
The final report of this Energy Sector Inquiry, which was issued on 10 January 2007, is used in this Decision as a source of information concerning main commercial trends and practices on European electricity markets which were already prevailing when Hungary joined the European Union on 1 May 2004.
jaanuaril 2007 avaldatud kõnealuse energia sektoriuuringu lõpparuannet on kasutatud käesoleva otsuse teabeallikana seoses Euroopa elektrituru peamiste ärisuundumuste ja -tavadega, mis valitsesid juba Ungari Euroopa Liiduga ühinemise ajal 1. mail 2004.
The report is available at http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/others/sector_inquiries/energy/
Aruandega saab tutvuda aadressil http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/others/sector_inquiries/energy/
The figures in the table are based on the letters from the Hungarian authorities registered on 24 September 2007 and 16 January 2008.
Tabeli andmete aluseks on 24. septembril 2007 ja 16. jaanuaril 2008 registreeritud Ungari ametiasutuste kirjad.
There are certain minor differences (of less than 5 %) between the figures provided in the two information letters with regard to the prices for 2006.
aasta kohta on kahes teabekirjas esitatud arvude vahel teatavaid erinevusi (alla 5 %).
Information based on the letter from the Hungarian authorities registered on 24 September 2007.
Teave põhineb 24. septembril 2007 registreeritud Ungari ametiasutuse kirjal.
The company E.ON DKCE also sold electricity to the free market in 2005 and 2006.
ja 2006. aastal müüs vabaturule elektrit ka äriühing E.ON DKCE.
However, according to information provided by the Hungarian authorities by letter registered on 22 April 2008, the quantities sold were minor, so the Hungarian authorities did not have the corresponding price data.
Vastavalt Ungari ametiasutuse 22. aprillil 2008 registreeritud kirjas esitatud teabele olid müüdud kogused väikesed, mistõttu Ungari ametiasutustel ei olnud vastavaid hinnaandmeid.
Information based on the letters of the Hungarian authorities registered on 24 September 2007 and 16 January 2008.
Teave põhineb 24. septembril 2007 ja 16. jaanuaril 2008 registreeritud Ungari ametiasutuse kirjadel.
There are minor differences (of less than 2 %) between the figures provided in the two information letters.
Kahes teabekirjas esitatud arvude vahel esineb erinevusi (alla 2 %).
Published in November 2006.
Avaldatud novembris 2006.
The original title is ‘A hosszú távú áramvásárlási szerződések megszűnésének hatása a villamos energia nagykereskedelmi árára’.
Originaalpealkiri on „A hosszú távú áramvásárlási szerződések megszűnésének hatása a villamos energia nagykereskedelmi árára”.
The purchase obligations as set out in the Power Purchase Agreements between Magyar Villamos Művek Rt. and Budapesti Erőmű Rt., Dunamenti Erőmű Rt., Mátrai Erőmű Rt., AES-Tisza Erőmű Kft, Csepeli Áramtermelő Kft., Paksi Atomerőmű Rt. and Pécsi Erőmű Rt. (signatory of the initial PPA and predecessor of Pannon Hőerőmű Rt.) [132] constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty to the electricity generators.
Magyar Villamos Művek Rt. ning Budapesti Erőmű Rt., Dunamenti Erőmű Rt., Mátrai Erőmű Rt., AES-Tisza Erőmű Kft, Csepeli Áramtermelő Kft., Paksi Atomerőmű Rt. ja Pécsi Erőmű Rt. (esialgse elektrienergia ostulepingu allakirjutaja ja Pannon Hőerőmű Rt. eelkäija) [132] vahel sõlmitud elektrienergia ostulepingutes sisalduvad ostukohustused kujutavad endast elektritootjatele antud riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
The Hungarian authorities notified the measure on 31 March 2004.
Ungari ametiasutused teatasid meetmest 31. märtsil 2004.
After an exchange of information, the Commission did not, the parties claim, react to Hungary's letter of 19 October 2004 within a period of 3 months, thereby ruling out classification of the measure as ‘new aid’.
Isikute väitel ei vastanud komisjon pärast teabe vahetamist Ungari 19. oktoobri 2004. aasta kirjale kolme kuu jooksul, välistades seega meetme liigitamise „uueks abiks”.
on the measures C 16/04 (ex NN 29/04, CP 71/02 and CP 133/05) implemented by Greece in favour of Hellenic Shipyards
riigiabi C 16/04 (ex NN 29/04, CP 71/02 ja CP 133/05) kohta, mida Kreeka rakendas ettevõtja Hellenic Shipyards suhtes
(notified under document C(2008) 3118)
(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3118 all)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above and having regard to their comments,
olles kutsunud huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse,
By letter dated 9 September 2003, the Greek authorities submitted to the Commission an application by Hellenic Shipyards S.A. (hereafter ‘HSY’) for amendments to the investment plan for its restructuring, in favour of which aid was authorised by Commission decision of 15 July 1997 in case N 401/97 (hereafter ‘decision N 401/97’).
septembri 2003. aasta kirjaga esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile ettevõtja Hellenic Shipyards (edaspidi „HSY”) taotluse ümberkorraldamiseks kasutatava investeerimiskava muutmise kohta, mille jaoks antava abi kiitis komisjon heaks 15. juuli 1997. aasta otsusega N 401/97 (edaspidi „otsus N 401/97”).
By letter dated 31 October 2003, the Greek authorities explained that the amended plan was communicated to the Commission ‘for its information’, and was not meant to be a notification.
oktoobri 2003. aasta kirjas selgitasid Kreeka ametiasutused, et muudetud kava edastati komisjonile „teadmiseks” ja selle eesmärk ei olnud riigiabist teatamine.
By letter dated 18 November 2003, the Commission asked the Greek authorities to clarify whether they intended to grant or disburse aid to HSY for the purposes of the amended investment plan.
novembri 2003. aasta kirjas palus komisjon Kreeka ametiasutustel selgitada, kas nad kavatsevad ettevõtjale HSY muudetud investeerimiskava täitmiseks anda toetust või seda välja maksta.
In the same letter, the Commission reminded the Greek authorities that in such a case, and in accordance with Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty (hereafter ‘Regulation (EC) No 659/1999’) this aid should be notified to the Commission and should not be implemented before the Commission has taken a formal decision in that respect.
Sama kirjaga tuletas komisjon Kreeka ametiasutustele meelde, et sellisel juhul ja vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (edaspidi „määrus (EÜ) nr 659/1999”), tuleb abi andmisest komisjonile teatada ja seda ei tohi rakendada enne komisjoni ametliku seisukohta selle suhtes.
By letter dated 16 January 2004 the Greek authorities stated that the aid they intend to grant is ‘existing aid’, covered by the terms of the Commission’s approval decision of 1997, and that the Greek authorities have jurisdiction to approve amendments to the restructuring plan, including the prolongation of the timetable for the plan’s implementation.
jaanuari 2004. aasta kirjas väitsid Kreeka ametiasutused, et abi, mida nad kavatsesid anda, on „olemasolev abi”, mis on hõlmatud komisjoni 1997. aasta heakskiitva otsusega ja et Kreeka ametiasutused on volitatud kiitma heaks ümberkorralduskava muudatusi, sealhulgas pikendama rakendamise ajakava.
By letter dated 20 February 2004, the Commission communicated to the Greek authorities its doubts regarding the validity of the above statements.
veebruari 2004. aasta kirjaga teatas komisjon Kreeka ametiasutustele oma kahtlustest ülalmainitud väidete paikapidavuse suhtes.
By letter dated 27 February 2004, the Greek authorities stated that no aid had been granted to HSY to that date.
veebruari 2004. aasta kirjas teatasid Kreeka ametiasutused, et kuni kõnealuse kuupäevani ei ole ettevõtjale HSY abi antud.
By decision C(2004) 1359 of 20 April 2004 (hereafter ‘the opening decision’), the Commission initiated the procedure laid down in Article 88(2) of the Treaty with respect to the amendments made to the investment plan which is partly financed by the investment aid authorised by decision N 401/97.
aprilli 2004. aasta otsusega K(2004) 1359 (edaspidi „algatamisotsus”) algatas komisjon asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse investeerimiskavas tehtud muudatuste suhtes, mida osaliselt rahastatakse otsusega N 401/97 heakskiidetud investeerimisabist.
The opening decision indicates also that the State-owned bank Hellenic Bank of Industrial Development (hereinafter ‘ETVA’) granted several loans and guarantees to HSY and that the Greek authorities have not provided yearly reports as they should have done.
Algatamisotsuses osutatakse samuti sellele, et riigile kuuluv Kreeka tööstusarengu pank (Hellenic Bank of Industrial Development) (edaspidi „ETVA”) andis ettevõtjale HSY mitmeid laene ja garantiisid ning Kreeka ametiasutused ei esitanud aastaaruandeid, mida nad oleksid pidanud esitama.
After having requested and received extensions of the deadline to submit comments, Greece submitted comments on the opening decision by letter of 20 October 2004.
Märkuste esitamise tähtaja pikendamistaotluse rahuldamise järel esitas Kreeka oma märkused algatamisotsuse kohta 20. oktoobri 2004. aasta kirjaga.
The Commission invited interested parties to submit their comments on the measures.
Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi kõnealuste meetmete kohta.
By letter of 29 March 2005, the Commission sent additional comments of Elefsis to Greece, which replied by letter of 23 May 2005.
Komisjon saatis ettevõtja Elefsis täiendavad märkused Kreekale 29. märtsi 2005. aasta kirjaga, millele Kreeka vastas 23. mai 2005. aasta kirjaga.
From 2002, the Commission had started to receive letters of complaint from Elefsis, which asserted that HSY has benefited from several unlawful and incompatible aid measures and misused aids authorised by the Commission.
aastal hakkas komisjon saama kaebusi ettevõtjalt Elefsis, kes väitis, et HSY on saanud kasu mitmetest ebaseaduslikest ja kokkusobimatutest abimeetmetest ning väärkasutanud komisjoni heakskiidetud abi.
These complaints were registered under the numbers CP 71/02 and CP 133/05.
Kõnealused kaebused registreeriti numbrite CP 71/02 ja CP 133/05 all.
The Commission met the Greek authorities on 22 March 2006 (on this occasion the Greek authorities were accompanied by representatives of HSY as well as Piraeus Bank and provided the Commission with some additional documents), the complainant on 10 January 2003, 14 January 2005, 10 March 2005, 20 May 2005, 19 October 2005, 8 November 2005 and 23 March 2006, and Thyssen Krupp Marine Systems AG (hereafter ‘TKMS’) on 21 March 2006.
Komisjon kohtus Kreeka ametiasutustega 22. märtsil 2006 (Kreeka ametiasutustel olid kaasas ettevõtja HSY ja panga Piraeus Bank esindajad ning komisjonile esitati mõned lisadokumendid), kaebuste esitajaga kohtus komisjon 10. jaanuaril 2003, 14. jaanuaril 2005, 10. märtsil 2005, 20. mail 2005, 19. oktoobril 2005, 8. novembril 2005 ja 23. märtsil 2006 ning ettevõtjaga Thyssen Krupp Marine Systems AG (edaspidi „TKMS”) 21. märtsil 2006.
By decision C(2006) 2983 of 4 July 2006 (hereafter the extension decision), the Commission extended the procedure laid down in Article 88(2) of the Treaty to include several additional measures in favour of HSY.
juuli 2006. aasta otsusega K(2006) 2983 (edaspidi „pikendamisotsus”) pikendas komisjon asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlust, et hõlmata ettevõtja HSY suhtes rakendatud mitmeid täiendavaid abimeetmeid.
This extension decision also concludes that several non-notified measures either fall within the scope of Article 296 of the Treaty or do not constitute aid in the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
Kõnealuses pikendamisotsuses märkis komisjon, et paljud meetmed, millest ei ole teatatud, ei kuulu asutamislepingu artikli 296 reguleerimisalasse ega kujuta abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
This extension of the procedure in case C 16/04 was made without prejudice to any other existing or forthcoming State aid procedure concerning HSY, notably procedure C 40/02.
Menetluse pikendamine riigiabi C 16/04 puhul ei piira mis tahes olemasolevaid või tulevasi riigiabimenetlusi ettevõtja HSY suhtes, eriti menetlust C 40/02.
After having requested and received an extension of the deadline to reply, Greece replied to the extension decision by letter of 5 October 2006.
Pärast vastamistähtaja pikendamise rahuldamist vastas Kreeka pikendamisotsusele 5. oktoobri 2006. aasta kirjaga.
The Commission decision to extend the procedure was published in the Official Journal of the European Union.
Komisjoni otsus menetluse pikendamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas.
The Commission received comments from the following interested parties.
Komisjon sai märkused järgmistelt huvitatud isikutelt.
A meeting was held on 8 May 2007 between the Commission and TKMS/GNSH as well as HSY’s laywer.
mail 2007. aastal kohtusid komisjon, TKMS/GNSH ja ettevõtja HSY jurist.
The meeting took place on 5 March 2008.
Kohtumine leidis aset 5. märtsil 2008.
Article 6 of Regulation (EC) No 659/1999 indicates that the Member State and the other interested parties have a one-month period to submit comments and ‘In duly justified cases, the Commission may extend the prescribed period’.
Määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 6 on sätestatud, et liikmesriikidel ja huvitatud isikutel on õigus esitada märkusi ühe kuu jooksul ning „nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon etteantud tähtaega pikendada”.
In the present case, the parties have continued to make submissions (and to request meetings with the Commission) after the expiration of this period.
Kõnealusel juhul jätkasid osapooled märkuste esitamist (ja komisjoniga kohtumiste taotlemist) pärast kõnealuse perioodi möödumist.
Initially, the Commission has forwarded these submissions to Greece for comments and thereby signalled to Greece that the Commission has accepted these submissions made after the expiration of the one month period.
Esialgu saatis komisjon nimetatud märkused Kreekale märkuste esitamiseks edasi, andes Kreekale seeläbi märku, et komisjon võttis nimetatud märkused vastu pärast ühekuulise tähtaja möödumist.
The Commission also accepted initially the meeting requests from the interested parties and, during these meetings, it accepted when the interested party in question asked to be allowed to make a submission to complement the issues discussed during the meeting.
Esialgu rahuldas komisjon huvitatud isikute palved kohtuda ning nimetatud kohtumiste jooksul rahuldas ta huvitatud isikute taotlused märkuste esitamiseks, et anda lisateavet kohtumisel arutatud küsimuste kohta.
However, the Commission has never indicated to the interested parties that their other submissions made after the expiration of the one month period would be accepted.
Komisjon ei andnud huvitatud isikutele kunagi mõista, et võtab vastu mis tahes muud märkused, mis on esitatud pärast ühekuulise tähtaja möödumist.
In particular, the Commission has never indicated to the interested parties that they could indefinitely submit comments or that the Commission would inform them when it will stop to accept submissions.
Eelkõige ei andnud komisjon huvitatud isikutele kunagi mõista, et nad võivad märkuseid esitada lõpmatuseni või et komisjon teavitab neid sellest, kui lõpetab märkuste vastuvõtmise.
The Commission considers that a prolongation of the prescribed period beyond one month was justified in the present case because the extension decision covers a large number of measures.
Komisjon on seisukohal, et ettenähtud tähtaja pikendamine üle ühe kuu oli antud juhul põhjendatud, kuna pikendamisotsusega on hõlmatud suur hulk meetmeid.
In addition, the assessment of several of these measures requires complex legal analysis and the clarification of facts as old as 10 years.
Lisaks tuleb mitme kõnealuse meetme hindamise puhul läbi viia keeruline õiguslik analüüs ja selgitada enam kui kümne aasta taguseid asjaolusid.
However, some interested parties have continued to make submissions to the Commission more than one year after the publication of the extension decision.
Siiski jätkasid mõned huvitatud isikud komisjonile märkuste esitamist enam kui aasta möödumisel pikendamisotsuse avaldamisest.
If the Commission had not decided to ignore the comments submitted after a certain date, this continuous submission of comments would have prevented the Commission to arrive at a final decision in a reasonable period.
Kui komisjon ei oleks otsustanud ignoreerida pärast teatavat kuupäeva esitatud märkuseid, oleks märkuste esitamise jätkumine takistanud komisjonil teha lõplik otsus mõistliku aja jooksul.