natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, in the absence of other arguments, the Commission is not convinced that the ratings of other public companies, which are normally based on the merits of each individual company, would have been significantly affected by the fate of Combus.
Eeskätt ei ole komisjon muude argumentide puudumisel veendunud, et Combusi saatus oleks märkimisväärselt mõjutanud teiste avalik-õiguslike äriühingute reitingut, mis tavaliselt sõltub iga üksiku äriühingu väärtusest.
The Commission is not either convinced by the argument that the bankruptcy of Combus would have damaged the reputation of the State as an investor, or would have unduly endangered its privatisation programme by casting a doubt on the job security of its former civil servants.
Samuti ei veena komisjoni argument, et Combusi pankrott oleks kahjustanud riigi kui investori mainet või liigselt ohustanud riigi erastamisprogrammi, kõigutades endiste riigiteenistujate kindlustunnet oma töökoha säilimise suhtes.
Indeed, as regards the first point, reasonable investors sometimes come to the conclusion that they have to close down unprofitable activities; as regards the second point, it seems rather contradictory to argue that the State had to pay for civil servants to accept private contracts, and, in addition, still had to keep on bearing the costs of ensuring the permanency of their jobs.
Tõepoolest jõuavad esimese punktiga seoses mõistlikud investorid mõnikord järeldusele, et kahjumlik tegevus tuleb lõpetada; teise punkti puhul tundub üsna suure vasturääkivusena, et riik pidi maksma riigiteenistujatele eralepingutega nõustumise eest ning samas katma jätkuvalt nende töökohtade säilimise tagamise kulud.
Assessment of the 2001 measure against the Market Economy Investor Principle
aasta meetme võrdlus turumajandusliku investeerimise põhimõttega
With respect to the 2001 measure, the Commission notes that the Danish government, following the receipt of Arriva’s initial offer in autumn 2000, carried out an evaluation of the different options available to Denmark with respect to Combus, namely a gradual wind-up over 5 years, a continuation with better contracts for 6 years, a continuation for one year without re-financing of debts, an immediate bankruptcy, and Arriva’s offer for sale.
aasta meetme kohta märgib komisjon, et pärast Arriva esimese pakkumise saamist 2000. aasta sügisel hindas Taani valitsus riigi eri võimalusi seoses Combusiga, nimelt: äriühingu tegevuse järkjärguline lõpetamine viie aasta jooksul, tegevuse jätkamine koos paremate lepingutega kuue aasta jooksul, tegevuse jätkamine ühe aasta jooksul ilma võlgade refinantseerimiseta, kohene pankrott ja äriühingu müük vastavalt Arriva pakkumisele.
The results of this study, set out in table 5 of the present decision, show that the option ‘continuation for one year’ (positive value of DKK 71 million) was by far the most attractive, followed by the gradual wind up over 5 years (DKK –331 million) and the continuation with newer better contracts for 6 years (DKK –315 million).
Kõnealuse uuringu tulemused, mis on esitatud käesoleva otsuse tabelis 5, näitavad, et kõige atraktiivsem variant oli jätkata tegevust ühe aasta jooksul (71 miljoni Taani krooni suurune positiivne väärtus), millele järgnesid tegevuse järkjärguline lõpetamine viie aasta jooksul (–331 miljonit Taani krooni) ja tegevuse jätkamine uute paremate lepingutega kuue aasta jooksul (–315 miljonit Taani krooni).
The sale at Arriva’s initial offer was valued at DKK –390 million.
Arriva esialgsele pakkumisele vastava müügi väärtuseks hinnati –390 miljonit Taani krooni.
There is no indication that the Danish government did again this evaluation following the improvement of the offer of Arriva.
Miski ei viita sellele, et Taani valitsus oleks sellise hindamise uuesti teinud pärast seda, kui Arriva oma pakkumist parandas.
Given that the amount of money invested by the Danish government through the 2001 measure, namely DKK 140 million, coupled with unlimited guarantees and guarantees capped to 58,9 million, is substantially higher than the first option assessed in the study, the Commission considers that the Danish authorities, when deciding the 2001 measures, could not reasonably expect that a private investor would have acted in the same manner.
Arvestades, et Taani valitsuse 2001. aasta meetmega investeeritud rahasumma, nimelt 140 miljonit Taani krooni, koos piiramatute tagatiste ja 58,9 miljoni Taani krooni suuruste tagatistega on oluliselt suurem kui esimene uuringus hinnatud variant, leiab komisjon, et Taani ametiasutused ei saanud 2001. aasta meetme suhtes otsust tehes põhjendatult eeldada, et erainvestor oleks käitunud samamoodi.
With respect to the group assessment and the protection of the image of the Danish government, the Commission rejects the arguments for the same reason as for the 1999 measures.
Kontsernipõhise hinnangu ja Taani valitsuse maine kaitsmise asjus ei nõustu komisjon esitatud argumentidega, seda samal põhjusel kui 1999. aasta meetme puhul.
In conclusion, the Commission considers that a private investor would not have acted as the Danish government did with respect to the 2001 measure.
Kokkuvõttes leiab komisjon, et erainvestor ei oleks 2001. aasta meetme puhul käitunud samamoodi kui Taani valitsus.
Application of the Altmark jurisprudence
Altmarki kohtupraktika kohaldamine
According to the Altmark judgment ‘public subsidies intended to enable the operation of urban, suburban or regional scheduled transport services are not caught by that provision where such subsidies are to be regarded as compensation for the services provided by the recipient undertakings in order to discharge public service obligations’ [47].
Altmarki kohtuotsuse kohaselt „ei hõlma see säte riiklikke toetusi, mille eesmärk on võimaldada linna- ja linnalähiliinidel ning piirkondlikel liinidel regulaarveoteenuste osutamist, kui selliseid toetusi saab käsitada hüvitisena toetust saavate äriühingute avaliku teenindamise kohustuste täitmiseks osutatud teenuste eest” [47].
In relation hereto, the ECJ has defined four conditions to be fulfilled in order for a public subsidy to constitute ‘a compensation for a public service obligation’.
Sellega seoses on Euroopa Kohus määratlenud neli tingimust, mis peavad olema täidetud, et riiklik toetus oleks „hüvitis avaliku teenindamise kohustuste eest”.
The CFI, however, in its Combus judgment, declared that at least one of these conditions were not fulfilled in the present case, as the factors on the basis of which the restructuring measure had been calculated had not been established prior to the conclusion of the public service contracts in an objective and transparent manner [48].
Combusi kohtuotsuses väitis aga esimese astme kohus, et vähemalt üks nendest tingimustest ei olnud käesoleval juhul täidetud, kuna ümberkorraldamismeetme arvutuste aluseks olnud tegurid ei olnud enne avaliku teenindamise lepingute sõlmimist objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud [48].
Accordingly, the Altmark jurisprudence cannot be applied in relation to the restructuring measure granted by the Danish government to Combus [49].
Seega ei saa ümberkorraldamismeetmete suhtes, mida Taani valitsus seoses Combusiga rakendas, Altmarki kohtupraktikat kohaldada [49].
Conclusion: presence of an advantage
Järeldus: eelise olemasolu
Accordingly, both the 1999 and the 2001 measure did confer an economic advantage to Combus.
Vastavalt sellele andsid nii 1999. aasta kui ka 2001. aasta meede Combusile majandusliku eelise.
EFFECT ON INTRA-COMMUNITY TRADE AND COMPETITION
MÕJU ÜHENDUSESISESELE KAUBANDUSELE JA KONKURENTSILE
Furthermore, the measure must distort competition and affect trade between Member States to be qualified as aid.
Riigiabina käsitamiseks peab meede peale selle moonutama konkurentsi ja mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust.
In this respect, it must be observed, first, that a public subsidy granted to an undertaking which provides only local or regional transport services and does not provide transport services outside its State of origin may nonetheless have an effect on trade between Member States.
Siinkohal tuleb kõigepealt märkida, et ei ole välistatud, et riiklik toetus, mida antakse ettevõtjale, kes osutab vaid kohalikke või piirkondlikke veoteenuseid ning ei osuta veoteenuseid väljaspool oma päritoluriiki, võib siiski mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.
In its Altmark judgment, the Court held that ‘[w]here a Member State grants a public subsidy to an undertaking, the supply of transport services by that undertaking may for that reason be maintained or increased with the result that undertakings established in other Member States have less chance of providing their transport services in the market in that Member State (see, to that effect, Case 102/87 France v Commission [1988] ECR I-4067, paragraph 19; Case C-305/89 Italy v Commission [1991] ECR I-1603, paragraph 26; and Spain v Commission, paragraph 40)’ [50].
Altmarki kohtuotsuses väitis kohus, et „[k]ui liikmesriik toetab riigi vahenditest ettevõtjat, võib asjaomane ettevõtja jätkata nende veoteenuste osutamist samas mahus või teenuste osutamist suurendada, mille tagajärjeks on olukord, kus võib väheneda teistes liikmesriikides asuvate ettevõtjate võimalus osutada oma teenuseid kõnealuse liikmesriigi transporditurul (vt selle kohta kohtuasi 102/87, Prantsusmaa v. komisjon, EKL 1988, lk 4067, punkt 19; kohtuasi C-305/89, Itaalia v. komisjon, EKL 1991, lk I-1603, punkt 26, ja Hispaania v. komisjon, punkt 40)” [50].
Indeed, several Member States have since 1995 started unilaterally to open certain transport markets to competition from undertakings established in other Member States, so that a number of undertakings are already offering their urban, suburban or regional transport services in Member States other than their State of origin [51].
Tõepoolest, mitu liikmesriiki on alates 1995. aastast hakanud ühepoolselt avama teatavaid transporditurgusid teistes liikmesriikides asuvate ettevõtjate pakutavale konkurentsile, nii et palju ettevõtjaid osutab juba praegu linna- ja linnalähiliinide ning piirkondlikke veoteenuseid muus liikmesriigis kui oma päritoluriik [51].
In Denmark, the deregulation of the bus market since 1990 has changed the nature of the provision of bus services from a reserved market to one in which competition between undertakings is possible.
Taanis on bussituru 1990. aastal alguse saanud avamine muutnud bussiteenuste osutamise olemust – reserveeritud turg on asendunud ettevõtjatevahelist konkurentsi võimaldava turuga.
Both Danish and other EU companies can compete to provide services tendered by regional and local government authorities.
Piirkondlike ja kohalike omavalitsuste korraldatud pakkumistel võivad teenuste osutamiseks konkureerida nii Taani kui ka muud ELi ettevõtjad.
Similar conditions apply in other Member States; Arriva operates for example also in Sweden and the Netherlands.
Samasugused tingimused kehtivad teistes liikmesriikides, näiteks Arriva tegutseb ka Rootsis ja Madalmaades.
The liberalisation of the bus market in Denmark and other Member States has been accompanied at the Community level by Directive 92/50/EEC, which obliges Member States to tender out public service bus contracts.
Ühenduse tasandil kaasnes Taani ja teiste liikmesriikide bussituru liberaliseerimisega direktiiv 92/50/EMÜ, millega kohustatakse liikmesriike bussivedude puhul sõlmima pakkumismenetluse kaudu avaliku teenindamise lepinguid.
In the light of Directive 92/50/EEC, the ECJ, in the Concordia case, has held that the purpose of coordinating at Community level the procedures for the award of public contracts is to eliminate barriers to the free movement of services and goods [52].
Direktiivile 92/50/EMÜ toetudes leidis Euroopa Kohus Concordia kohtuasjas, et riigihankelepingute sõlmimise menetluste ühenduse tasandil koordineerimise eesmärk on kõrvaldada teenuste ja kaupade vaba liikumise takistused [52].
As the bus market is partially liberalised within the Community due to the unilateral decision of several Member States to open up their bus markets, which has been accompanied by the entry into force of Directive 92/50/EEC, competition between the bus market suppliers exists.
Kuna ühenduses on bussituru osaline liberaliseerimine toimunud tänu mitme liikmesriigi ühepoolsele otsusele oma bussiturud avada, millega on kaasnenud direktiivi 92/50/EMÜ jõustumine, esineb bussituru teenusepakkujate vahel konkurents.
Consequently, the restructuring measure may improve the position of Combus and its buyer in relation to its competitors in the EU, thereby affecting both competition between undertakings and trade between Member States.
Sellest tulenevalt võib ümberkorraldamismeede parandada Combusi ja tema ostja positsiooni võrreldes nende ELi konkurentidega, mõjutades seeläbi nii ettevõtjatevahelist konkurentsi kui ka liikmesriikidevahelist kaubandust.
CONCLUSION: PRESENCE OF STATE AID
JÄRELDUS: ABI OLEMASOLU
The Commission concludes that the restructuring measure constitutes State aid in the meaning of Article 87(1) EC treaty.
Komisjon järeldab, et ümberkorraldamismeede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
ASSESSMENT OF THE COMPATIBILITY OF THE AID WITH THE COMMON MARKET
HINNANG ABI KOKKUSOBIVUSE KOHTA ÜHISTURUGA
According to Article 87(1) EC State aid is in principle incompatible with the common market.
EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on riigiabi põhimõtteliselt ühisturuga kokkusobimatu.
The State aid in the present case could nevertheless be compatible with the common market by virtue of Regulation (EEC) No 1191/69 or Article 87(3)(c) EC, as specified by the 1999 Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty.
Sellest hoolimata võib käesoleval juhul antud riigiabi ühisturuga kokku sobida määruse (EMÜ) nr 1191/69 või EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, nagu on täpsustatud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse 1999. aasta suunistes.
No other compatibility provision is applicable in the present case.
Ükski muu kokkusobivust käsitlev säte käesoleva juhtumi puhul kohaldatav ei ole.
COMPATIBILITY OF THE 1999 AND/OR THE 2001 MEASURE BY VIRTUE OF REGULATION (EEC) No 1191/69
JA/VÕI 2001. AASTA MEETME KOKKUSOBIVUS ÜHISTURUGA MÄÄRUSE(EMÜ) NR 1191/69 ALUSEL
The decision to initiate the procedure offers (recitals 90 to 96) a brief description why the restructuring measure granted by the Danish State to Combus cannot be considered compatible with the common market by virtue of Article 73 EC and Regulation (EEC) No 1169/91.
Menetluse algatamise otsuses (põhjendused 90–96) kirjeldatakse lühidalt, miks Taani riigi poolt Combusi heaks rakendatud ümberkorraldamismeedet ei saa pidada ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 73 ega määruse (EMÜ) nr 1169/91 alusel.
Neither the Danish government nor third parties have contested the reasoning of the Commission on this point.
Komisjoni põhjendusi selles küsimuses ei ole vaidlustanud ei Taani valitsus ega kolmandad isikud.
The Commission therefore concludes, for the reasons set out in the decision to initiate the procedure, that the restructuring measure cannot be considered compatible with the common market by virtue of Article 73 EC and Regulation (EEC) No 1169/91.
Seepärast järeldab komisjon menetluse algatamise otsuses esitatud põhjustel, et ümberkorraldamismeedet ei saa pidada ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 73 ega määruse (EMÜ) nr 1169/91 alusel.
COMPATIBILITY OF THE 1999 MEASURE BY VIRTUE OF ARTICLE 87(3)(C) EC
AASTA MEETME KOKKUSOBIVUS ÜHISTURUGA EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 3 PUNKTI C ALUSEL
Article 87(3)(c) EC foresees that, ‘aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, may be considered to be compatible with the common market, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest’.
EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c on sätestatud, et „ühisturuga kokkusobivaks võib pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”.
On the basis of this article, the Commission has adopted guidelines for State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty.
Kõnealuse artikli põhjal on komisjon vastu võtnud suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta.
The Commission adopted its original guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty in 1994 [53].
Komisjon võttis algsed suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta vastu 1994. aastal [53].
A new version of the guidelines was adopted in 1999 [4] OJ C 288, 9.10.1999, p. 2.
Suuniste uus versioon võeti vastu 1999. aastal, [4] EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.
followed by the latest version of the guidelines dating from 2004 [54].
millele järgnes suuniste viimane versioon 2004. aastal [54].
As regards the ratione temporis application of these guidelines, points 103 and 104 of the 2004 guidelines state, as regards non-notified aid:
Kõnealuste suuniste ratione temporis kohaldamise kohta on 2004. aasta suuniste punktides 103 ja 104 sätestatud järgmist, teatamata abi puhul:
‘The Commission will examine the compatibility with the common market of any rescue or restructuring aid granted without its authorisation and therefore in breach of Article 88(3) of the Treaty on the basis of these Guidelines if some or all of the aid is granted after their publication in the Official Journal of the European Union.’
„Komisjon uurib iga tema loata antud ning seetõttu asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 vastuolus oleva päästmis- või ümberkorraldamisabi kokkusobivust ühisturuga käesolevate suuniste alusel, kui osa sellest abist või kogu abi on antud pärast suuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas abi andmise ajal kehtivate suuniste alusel.”
Points 100 and 101 of the guidelines of 1999 have the same content as the guidelines of 2004.
aasta suuniste punktide 100 ja 101 sisu on sama kui 2004. aasta suuniste sisu.
The 1999 measure granted to Combus constitutes non-notified aid.
aastal Combusi suhtes rakendatud meede on teatamata abi. See anti enne 1999. aasta suuniste jõustumist.
Section 3.2.2 of the 1994 restructuring guidelines sets out the following conditions for authorising restructuring aid:
aasta ümberkorraldamissuuniste punktis 3.2.2 on ümberkorraldamisabi lubamiseks sätestatud järgmised tingimused.
Restructuring plan.
Ümberkorraldamiskava.
The restructuring aid must be linked to a viable restructuring/recovery programme submitted in all relevant detail to the Commission.
Ümberkorraldamisabi peab olema seotud elujõulise ümberkorraldamis-/taastamiskavaga, mis tuleb komisjonile üksikasjalikul kujul esitada.
Economic viability.
Majanduslik elujõulisus.
The viability of the company must be restored.
Äriühingu elujõulisus tuleb taastada.
Mitigation of adverse effects on competitors.
Konkurentidele avalduva kahjuliku mõju leevendamine.
Proportionality.
Proportsionaalsus.
The aid must be in proportion to the restructuring costs and benefits.
Abi peab olema proportsionaalne ümberkorraldamise kulude ja tuludega.
Annual report and monitoring.
Aastaaruanne ja järelevalve.
The Member State must provide an annual report on the aid to allow the Commission to monitor that the restructuring plan is being implemented properly.
liikmesriik peab esitama abi kohta igal aastal aruande, et komisjonil oleks võimalik kontrollida, kas ümberkorraldamiskava rakendatakse nõuetekohaselt;
One time, last time.
Ühekordne abi.
Restructuring aid should be granted once only.
Ümberkorraldamisabi tuleks anda vaid üks kord.
Restructuring plan and economic viability
Ümberkorraldamiskava ja majanduslik elujõulisus
With respect to the restructuring plan, point 3.2.2.A of the 1994 restructuring guidelines set out the following requirements:
Ümberkorraldamiskavaga seoses on 1994. aasta ümberkorraldamissuuniste punkti 3.2.2 alapunktis i sätestatud järgmised nõuded:
‘The sine qua non of all restructuring plans is that they must restore the long-term viability and health of the firm within a reasonable time scale and on the basis of realistic assumptions as to its future operating conditions.
„Kõikide ümberkorraldamiskavade vältimatuks tingimuseks on see, et nad peavad mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevuseeldustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse.
Consequently, restructuring aid must be linked to a viable restructuring/recovery programme submitted in all relevant detail to the Commission.
Ümberkorraldamisabi peab seetõttu olema seotud elujõulise ümberkorraldamis-/taastamiskavaga, mis tuleb üksikasjalikul kujul komisjonile esitada.
The plan must restore the firm to competitiveness within a reasonable period.
See kava peab võimaldama äriühingu konkurentsivõime taastamist mõistliku aja jooksul.
The improvement in viability must mainly result from internal measures contained in the restructuring plan and may only be based on external factors such as price and demand increases over which the company has no great influence, if the market assumptions made are generally acknowledged.
Elujõulisuse paranemine peab tulenema peamiselt ümberkorraldamiskavas sisalduvatest sisemistest meetmetest ja võib välistel teguritel, nagu kõrgematel hindadel ja suuremal nõudlusel, mida äriühing ise eriti mõjutada ei saa, põhineda ainult sel juhul, kui turu arengu kohta tehtud oletused on üldtunnustatud.
Successful restructuring should involve the abandonment of structurally loss-making activities.
Edukas ümberkorraldamine peaks hõlmama kahjumliku tegevuse lõpetamist.
To fulfil the viability criterion, the restructuring plan must be considered capable of putting the company into a position of covering all its costs including depreciation and financial charges and generating a minimum return on capital such that, after completing its restructuring, the firm will not require further injections of State aid and will be able to compete in the market place on its own merits.’
Elujõulisuse kriteeriumi täitmiseks peab ümberkorraldamiskava suutma tagada äriühingule olukorra, kus ta suudab kanda ise kõik kulud, sealhulgas amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud, ning saavutada minimaalse kapitalitasuvuse, et äriühing ei vajaks pärast ümberkorraldamise lõppemist uut riigiabi ning suudaks turul omal jõul konkureerida.”
In 1999, prior to the capital injection, Kromann and Münter had presented to the Danish government a plan for achieving the financial turn-around of Combus, and the management of Combus had prepared an operational restructuring plan, formalised in a memo from KPMG.
aastal, enne kapitalisüsti, esitas Kromann & Münter Taani valitsusele Combusi rahalise tervendamise kava ning Combusi juhtkond koostas tegevuse ümberkorraldamise kava, mis vormistati KPMG märgukirjana.
As Denmark considered at the time that the decision respected the private investor principle, it did not submit these documents to the Commission.
Kuna Taani arvas tollal, et otsus oli kooskõlas erainvestori põhimõttega, ei esitanud ta neid dokumente komisjonile.
With respect to the restructuring plan and the economic viability of Combus, two questions have arisen in the course of the procedure:
Seoses ümberkorraldamiskava ja Combusi majandusliku elujõulisusega on menetluse käigus üles kerkinud kaks küsimust:
Danske Busvognmaend considers that no restructuring plan was available when the capital injection of 1999 was made.
Danske Busvognmænd leiab, et 1999. aasta kapitalisüsti tegemise ajal ei olnud ümberkorraldamiskava kättesaadav.
Further to this, Danske Busvognmaend claims that a restructuring plan cannot be drawn up in arrears,
Peale selle väidab Danske Busvognmænd, et ümberkorraldamiskava ei saa koostada tagantjärele;
Are the conditions set out for a restructuring plan in the 1994 guidelines fulfilled?
kas 1994. aasta suunistes ümberkorraldamiskava suhtes kehtestatud tingimused on täidetud?
Time of availability of the restructuring plan
Ümberkorraldamiskava kättesaadavuse aeg