natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Emission savings from excess electricity from cogeneration, eee, shall be taken into account in relation to the excess electricity produced by fuel production systems that use cogeneration except where the fuel used for the cogeneration is a co-product other than an agricultural crop residue.
Koostootmisel tekkinud elektri ülejäägi kasutamisest tulenevat heitkoguste vähenemist (eee) võetakse arvesse seoses elektri ülejäägiga, mille puhul elekter on toodetud koostootmist kasutavate kütuse tootmise süsteemidega, välja arvatud juhul, kui koostootmiseks kasutatav kütus on muu kaassaadus kui põllumajanduskultuuri jääk.
The greenhouse gas emission savings associated with that excess electricity shall be taken to be equal to the amount of greenhouse gas that would be emitted when an equal amount of electricity was generated in a power plant using the same fuel as the cogeneration unit.
Kõnealuse elektri ülejäägiga seotud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemist käsitatakse võrdsena kasvuhoonegaaside kogusega, mis oleks eraldunud, kui sama kogus elektrit oleks toodetud elektrijaamas, mis kasutab sama kütust kui koostootmisüksus.
For the purposes of the calculation referred to in point 17, the emissions to be divided shall be eec + el + those fractions of ep, etd and eee that take place up to and including the process step at which a co-product is produced.
Punktis 17 osutatud arvutuse tegemiseks on jagatavad heitkogused eec + el + need fraktsioonid ep, etd ja eee-st, mis eralduvad kuni protsessi selle etapini (kaasa arvatud), mil kaassaadus toodetakse.
All co-products, including electricity that does not fall under the scope of point 16, shall be taken into account for the purposes of that calculation, except for agricultural crop residues, including straw, bagasse, husks, cobs and nut shells.
Biokütuste puhul võetakse selle arvutuse eesmärgil arvesse kõik kaassaadused, sealhulgas elekter, mis ei kuulu punkti 16 reguleerimisalasse, välja arvatud põllumajanduskultuuride jäägid, sealhulgas õled, suhkruroo pressimisjäätmed, terakestad, maisitõlvikud ja pähklikoored.
For the purposes of the calculation referred to in point 4, the fossil fuel comparator EF shall be the latest available actual average emissions from the fossil part of petrol and diesel consumed in the Community as reported under this Directive.
Biokütuste puhul on punktis 4 osutatud arvutuse tegemisel võrreldav fossiilkütus EF kõige hilisem teadaolev tegelik keskmine heitkogus, mis tuleneb ühenduses tarbitud fossiilsest bensiinist ja diislist, ning millest on teada antud vastavalt käesolevale direktiivile.
Disaggregated default values for biofuels
Biokütuste summeerimata väärtused
Disaggregated default values for cultivation: ‘eec’ as defined in Part C of this Annex
Viljeluse summeerimata väärtused: „eec” vastavalt käesoleva lisa C osas esitatud määratlusele
Wheat ethanol
Nisust toodetud etanool
Corn (maize) ethanol, Community produced
Ühenduses maisist toodetud etanool
The part from renewable sources of ETBE
ETBE taastuvatest energiaallikatest pärit osa
The part from renewable sources of TAEE
TAEE taastuvatest energiaallikatest pärit osa
Palm oil biodiesel
Palmiõlist toodetud biodiisel
Waste vegetable or animal [4] oil biodiesel
Taimse või loomse [4] õli jääkidest toodetud biodiisel
Hydrotreated vegetable oil from palm oil
Palmiõlist toodetud hüdrogeenitud taimeõli
Disaggregated default values for processing (including excess electricity): ‘ep – eee’ as defined in Part C of this Annex
Töötlemise (sealhulgas elektri ülejääk) summeerimata väärtused: „ep – eee” vastavalt käesoleva lisa C osas esitatud määratlusele
Waste vegetable or animal oil biodiesel
Taimse või loomse õli jääkidest toodetud biodiisel
Disaggregated default values for transport and distribution: ‘etd’ as defined in Part C of this Annex
Transpordi ja jaotamise summeerimata väärtused: „etd” vastavalt käesoleva lisa C osas esitatud määratlusele
Estimated disaggregated default values for future biofuels that were not on the market or were only on the market in negligible quantities in January 2008
aasta jaanuaris turul mitteleidunud või turul üksnes tühistes kogustes leidunud uute biokütuste prognoositavad summeerimata vaikeväärtused
Disaggregated values for cultivation: ‘eec’ as defined in Part C of this Annex
Viljeluse summeerimata vaikeväärtused: „eec” vastavalt käesoleva lisa C osas esitatud määratlusele
Typical greenhouse gas missions
Kasvuhoonegaaside heitkoguste tüüpilised väärtused
Waste wood DME
Puidujäätmetest toodetud DME
The part from renewable sources of MTBE
MTBE taastuvatest energiaallikatest pärit osa
Disaggregated values for processing (including excess electricity): ‘ep – eee’ as defined in Part C of this Annex
Töötlemise (sealhulgas elektri ülejääk) summeerimata vaikeväärtused: „ep – eee” vastavalt käesoleva lisa C osas esitatud määratlusele
Wood ethanol
Puidust toodetud etanool
Wood Fischer-Tropsch diesel
Puidust toodetud Fischer-Tropschi diisel
Wood DME
Puidust toodetud DME
Wood methanol
Puidust toodetud metanool
Disaggregated values for transport and distribution: ‘etd’ as defined in Part C of this Annex
Transportimise ja jaotamise summeerimata vaikeväärtused: „etd” vastavalt käesoleva lisa C osas esitatud määratlusele
The quotient obtained by dividing the molecular weight of CO2 (44,010 g/mol) by the molecular weight of carbon (12,011 g/mol) is equal to 3,664.
Jagatis, mis on saadud CO2 molekulmassi (44,010 g/mol) jagamisel süsiniku molekulmassiga (12,011 g/mol) on võrdne väärtusega 3,664.
Not including animal oil produced from animal by-products classified as category 3 material in accordance with Regulation (EC) No 1774/2002.
Välja arvatud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1774/2002 3. kategooria materjaliks klassifitseeritud loomsetest kõrvalsaadustest toodetud loomne õli.
The Community has committed itself under the Kyoto Protocol to greenhouse gas emission targets for the period 2008-2012.
Ühendus on Kyoto protokolli raames võtnud kasvuhoonegaaside heitkogustega seotud kohustused aastateks 2008–2012.
The Community has also committed itself by 2020 to a 30 % reduction in greenhouse gas emissions in the context of a global agreement and a 20 % reduction unilaterally.
Ühendus on võtnud ka kohustuse vähendada ülemaailmse kokkuleppe raames 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 30 % võrra ja ühepoolselt 20 % võrra.
In view of the Community’s ambition to further reduce greenhouse gas emissions and the significant contribution that road transport makes to those emissions, it is appropriate to establish a mechanism requiring fuel suppliers to report the life-cycle greenhouse gas emissions of the fuel that they supply and to reduce them from 2011 onwards.
Arvestades ühenduse soovi vähendada veelgi kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja maanteetranspordi märkimisväärset panust nendesse heitkogustesse, on soovitatav kehtestada mehhanism, mille järgi kütusetarnijad teatavad tarnitava kütuse elutsükli jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkogused ja vähendavad neid alates 2011. aastast.
The methodology for the calculation of life-cycle greenhouse gas emissions from biofuels should be identical to that established for the purposes of the calculation of greenhouse gas impacts under Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources [7].
Biokütuste elutsükli jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamise metoodika peaks vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) alusel kehtestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste mõju arvutamise metoodikale.
Member States shall require suppliers to reduce as gradually as possible life cycle greenhouse gas emissions per unit of energy from fuel and energy supplied by up to 10 % by 31 December 2020, compared with the fuel baseline standard referred to in paragraph 5(b).
Liikmesriigid nõuavad, et tarnijad vähendaksid võimalikult sujuvalt elutsükli jooksul energiaühiku kohta tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguseid kuni 10 % 31. detsembriks 2020, võrreldes lõike 5 punktis b osutatud kütuse alusstandardiga.
This reduction shall consist of:
See vähendamine koosneb:
6 % by 31 December 2020.
6 % vähendamisest 31. detsembriks 2020.
Member States may require suppliers, for this reduction, to comply with the following intermediate targets: 2 % by 31 December 2014 and 4 % by 31 December 2017;
Liikmesriigid võivad nõuda, et tarnijad täidaksid järgmisi vahe-eesmärke: 2 % 31. detsembriks 2014 ja 4 % 31. detsembriks 2017;
by using an actual value calculated in accordance with the methodology laid down in Part C of Annex IV; or
kasutades IV lisa C osas sätestatud metoodika kohaselt arvutatud tegelikku väärtust või
by using a value calculated as the sum of the factors of the formula referred to in point 1 of Part C of Annex IV, where disaggregated default values in Part D or E of Annex IV may be used for some factors, and actual values, calculated in accordance with the methodology laid down in Part C of Annex IV, for all other factors.
kasutades väärtust, mis on arvutatud IV lisa C osa punktis 1 osutatud valemi tegurite summana, milles mõnede tegurite jaoks võib kasutada IV lisa D või E osa summeerimata vaikeväärtusi, ning kõigi teiste tegurite jaoks IV lisa C osas sätestatud metoodika kohaselt arvutatud tegelikke väärtusi.
Pending the development of the test methodology referred to in paragraph 1, the presence of the metallic additive methylcyclopentadienyl manganese tricarbonyl (MMT) in fuel shall be limited to 6 mg of manganese per litre from 1 January 2011.
Kuni lõikes 1 osutatud katsemeetodi väljatöötamiseni piiratakse metallilisandi metüültsüklopentadienüülmangaan trikarbonüüli (MMT) kasutamist kütustes alates 1. jaanuarist 2011 kuni 6 mg mangaani liitri kohta.
The limit shall be 2 mg of manganese per litre from 1 January 2014.
Alates 1. jaanuarist 2014 on nimetatud piirang 2 mg mangaani liitri kohta.
the potential need for adjustments to Articles 2(6), 2(7) and 7a(2)(b) in order to assess possible contributions for reaching a greenhouse gas reduction target of up to 10 % by 2020.
võimalik vajadus kohandada artikli 2 lõikeid 6 ja 7 ning artikli 7a lõike 2 punkti b, et hinnata võimalikke panuseid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi (kuni 10 % aastaks 2020) täitmisesse.
These considerations shall be based on the potential for life cycle greenhouse gas emission reductions from fuels and energy within the Community, taking into account in particular any developments in environmentally safe carbon capture and storage technologies and in electric road vehicles, and the cost effectiveness of means of reducing those emissions, as referred to in Article 7a(2)(b);
Need kaalutlused peavad põhinema sellel, milline on ühenduses võimalus vähendada kütuste ja energia elutsükli jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguseid, võttes eelkõige arvesse süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise keskkonnaohutute tehnoloogiate ja elektriliste maanteesõidukite arengut ning heitkoguste vähendamise vahendite kulutasuvust, nagu on osutatud artikli 7a lõike 2 punktis b;
By derogation from point 2, values calculated in terms of gCO2eq/MJ may be adjusted to take into account differences between fuels in useful work done, expressed in terms of km/MJ.
Erandina punktist 2 võib transpordis kasutatavate kütuste puhul gCO2eq/MJ arvutamisel väärtusi korrigeerida, et võtta arvesse kütuste erinevusi tehtud kasuliku töö ajal, väljendatuna km/MJ.
Such adjustments shall only be made where evidence of the differences in useful work done is provided.
Sellist korrigeerimist saab teha üksnes siis, kui tehtud kasuliku töö erinevused on tõestatud.
OJ L 59, 27.2.1998, p. 1. [7] See page 16 of this Official Journal.
EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1.
Corrigendum to Council Implementing Regulation (EU) No 102/2012 of 27 January 2012 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of steel ropes and cables originating in the People’s Republic of China and Ukraine as extended to imports of steel ropes and cables consigned from Morocco, Moldova and the Republic of Korea, whether declared as originating in these countries or not, following an expiry review pursuant to Article 11(2) of Regulation (EC) No 1225/2009 and terminating the expiry review proceeding concerning imports of steel ropes and cables originating in South Africa pursuant to Article 11(2) of Regulation (EC) No 1225/2009
Nõukogu 27. jaanuari 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 102/2012 (millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Marokost, Moldovast ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riikidest pärit impordina või mitte, ning lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamine Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes) parandus
(Official Journal of the European Union L 36 of 9 February 2012)
(Euroopa Liidu Teataja L 36, 9. veebruar 2012)
Page 15, Article 1(4), the end of the opening sentence:
Leheküljel 15 artikli 1 lõike 4 sissejuhatava lause lõpus
‘…, with the exception of those produced by the companies listed below:’,
„…, mille on tootnud järgnevalt loetletud äriühingud:”
The conditions provided in Article 1(2) of Implementing Regulation (EU) No 400/2010 apply to the companies hereby listed.’.
Loetletud äriühingutele kohaldatakse rakendusmääruse (EL) nr 400/2010 artikli 1 lõikes 2 ette nähtud tingimusi.”
Directive 2009/31/EC of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/31/EÜ,
on the geological storage of carbon dioxide and amending Council Directive 85/337/EEC, European Parliament and Council Directives 2000/60/EC, 2001/80/EC, 2004/35/EC, 2006/12/EC, 2008/1/EC and Regulation (EC) No 1013/2006
milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006
The ultimate objective of the United Nations Framework Convention on Climate Change, which was approved by Council Decision 94/69/EC of 15 December 1993 [3], is to stabilise greenhouse gas concentrations in the atmosphere at a level that would prevent dangerous anthropogenic interference with the climate system.
Nõukogu 15. detsembri 1993. aasta otsusega 94/69/EÜ [3] heakskiidetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni lõppeesmärk on stabiliseerida kasvuhoonegaaside kontsentratsioon atmosfääris tasemeni, mis võimaldaks vältida inimtegevusest tulenevaid ohtlikke kliimasüsteemi häireid.
The Sixth Community Environment Action Programme established by Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 [4] identifies climate change as a priority for action.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsusega nr 1600/2002/EÜ [4] kehtestatud ühenduse kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis seatakse prioriteediks kliimamuutus.
That programme recognises that the Community is committed to achieving an 8 % reduction in emissions of greenhouse gases by 2008 to 2012 compared to 1990 levels, and that, in the longer term, global emissions of greenhouse gases will need to be reduced by approximately 70 % compared to 1990 levels.
Kõnealuses programmis tõdeti, et aastatel 2008–2012 kohustub ühendus vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid 1990. aasta tasemega võrreldes 8 % ja pikemas perspektiivis tuleb kasvuhoonegaaside heitkoguseid kõikjal maailmas vähendada 1990. aasta tasemega võrreldes ligikaudu 70 %.
The Commission Communication of 10 January 2007 entitled ‘Limiting global climate change to two degrees Celsius – The way ahead for 2020 and beyond’ clarifies that in the context of the envisaged global reduction of greenhouse gas emissions of 50 % by 2050, a reduction in greenhouse gas emissions of 30 % in the developed world by 2020 is required, rising to 60 %-80 % by 2050, that this reduction is technically feasible and the benefits far outweigh the costs, but that, to achieve it, all mitigation options must be harnessed.
Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises „Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga – Edasine tegevuskäik aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks” on selgitatud, et ülemaailmne kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine 2050. aastaks 50 % eeldab arenenud riikides kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist 2020. aastaks 30 % ja 2050. aastaks 60–80 %, samuti et see vähendamine on tehniliselt võimalik ja selle tulud ületavad kaugelt kulusid, kuid et selle saavutamiseks tuleb rakendada kõiki võimalikke meetmeid.
Carbon dioxide capture and geological storage (CCS) is a bridging technology that will contribute to mitigating climate change.
Süsinikdioksiidi kogumine ja geoloogiline säilitamine on üleminekutehnoloogia, mis aitab kaasa kliimamuutuse mõju leevendamisele.
It consists of the capture of carbon dioxide (CO2) from industrial installations, its transport to a storage site and its injection into a suitable underground geological formation for the purposes of permanent storage.
See seisneb tööstusrajatiste tekitatava süsinikdioksiidi kogumises, selle transpordis säilitamiskohta ja selle juhtimises sobivasse maa-alusesse geoloogilisse formatsiooni püsiva säilitamise eesmärgil.
This technology should not serve as an incentive to increase the share of fossil fuel power plants.
Kõnealune tehnoloogia ei peaks soodustama fossiilkütustel töötavate elektrijaamade osakaalu suurenemist.
Its development should not lead to a reduction of efforts to support energy saving policies, renewable energies and other safe and sustainable low carbon technologies, both in research and financial terms.
Sellise tehnoloogia arendamine ei tohiks vähendada jõupingutusi, mida tehakse energiasäästmispoliitika, taastuvate energiaallikate ning muude säästvate ja ohutute vähe süsinikdioksiidi eraldavate tehnoloogiate toetamiseks, seda nii teadusuuringute läbiviimise kui ka rahalise toetuse vormis.
Preliminary estimates, carried out with a view to assessing the impact of the Directive and referred to in the impact assessment of the Commission, indicate that seven million tonnes of CO2 could be stored by 2020, and up to 160 million tonnes by 2030, assuming a 20 % reduction in greenhouse gas emissions by 2020 and provided that CCS obtains private, national and Community support and proves to be an environmentally safe technology.
Direktiivi mõju hindamisel antud esialgsed hinnangud, millele on viidatud komisjoni mõjuhinnangus, näitavad, et 2020. aastaks on võimalik säilitada seitse miljonit tonni süsinikdioksiidi ning 2030. aastaks on võimalik säilitada kuni 160 miljonit tonni, võttes eelduseks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise 20 % võrra 2020. aastaks ning tingimusel, et süsinikdioksiidi kogumine ja geoloogiline säilitamine saab erasektori, riiklikku ja ühenduse toetust ning leiab tõendamist, et tegemist on keskkonnaohutu tehnoloogiaga.
The CO2 emissions avoided in 2030 could account for some 15 % of the reductions required in the Union.
Ärahoitud süsinikdioksiidi heitkogused võivad 2030. aastal moodustada umbes 15 % liidus vajaminevast vähendamisest.
The Second European Climate Change Programme, which was established by the Commission Communication of 9 February 2005 entitled ‘Winning the Battle Against Global Climate Change’ to prepare and examine future climate policy in the Community, set up a Working Group on Carbon Capture and Geological Storage.
Euroopa kliimamuutuse programmi teise etapi raames, mis kehtestati komisjoni 9. veebruari 2005. aasta teatisega „Kuidas võita lahing globaalse kliimamuutuse vastu?”, et valmistada ette ja uurida ühenduse tulevast kliimapoliitikat, loodi süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise töörühm.
The Working Group’s mandate was to explore CCS as a means of reducing climate change.
Töörühma ülesanne oli uurida süsinikdioksiidi kogumist ja geoloogilist säilitamist kui kliimamuutuse mõju vähendamise vahendit.
The Commission Communication of 10 January 2007 entitled ‘Sustainable power generation from fossil fuels: aiming for near-zero emissions from coal after 2020’ reiterated the need for a regulatory framework based on an integrated risk assessment for CO2 leakage, including site selection requirements designed to minimise the risk of leakage, monitoring and reporting regimes to verify storage and adequate remediation of any damage that may occur.
Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises „Säästev elektritootmine fossiilkütustest: nullilähedased söe põletamise heitkogused pärast 2020. aastat” korrati, et on vaja süsinikdioksiidi lekke integreeritud riskihindamisele tuginevat õigusraamistikku, mis hõlmab kohavaliku nõudeid, mille eesmärk on viia lekkeoht miinimumini, säilitamise järelevalve ja aruandluse korda ning lekke esinemise korral võetavaid piisavaid heastamismeetmeid.
The Communication set out an action plan for the Commission in this area during 2007, which required the development of a sound management framework for CCS, including the work on the regulatory framework, incentive framework, and support programmes, as well as external elements, for example technology cooperation with key countries on CCS.
Teatises visandati komisjoni tegevuskava selles valdkonnas 2007. aastaks, millega nähti ette tugeva haldusraamistiku loomine süsinikdioksiidi kogumiseks ja geoloogiliseks säilitamiseks, sealhulgas õigusraamistiku, stimuleerimisraamistiku ja tugiprogrammide väljatöötamine ning välisaspektide (näiteks tehnoloogiaalane koostöö oluliste riikidega süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise valdkonnas) käsitlemine.
The European Council of March 2007 also urged the Member States and the Commission to work towards strengthening research and development and developing the necessary technical, economic and regulatory framework in order to remove existing legal barriers and to bring environmentally safe CCS to deployment with new fossil power plants, if possible by 2020.
Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsi kohtumisel kutsuti samuti liikmesriike ja komisjoni üles töötama teadus- ja arendustegevuse tõhustamise ning vajaliku tehnilise, majandusliku ja õigusraamistiku loomise suunas, et kõrvaldada olemasolevad õiguslikud takistused ja võtta uutes fossiilkütustel töötavates elektrijaamades võimaluse korral 2020. aastaks kasutusele süsinikdioksiidi keskkonnaohutu kogumise ja geoloogilise säilitamise tehnoloogia.
The European Council of March 2008 recalled that the objective of proposing a regulatory framework on CCS was to ensure that this novel technology would be deployed in an environmentally safe way.
Euroopa Ülemkogu 2008. aasta märtsi kohtumisel tuletati meelde, et süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise õigusraamistiku kavandamise eesmärgiks on tagada, et see uudne tehnoloogia võetaks kasutusele keskkonnaohutul viisil.
The European Council of June 2008 called on the Commission to bring forward as soon as possible a mechanism to incentivise Member State and private sector investments to ensure the construction and operation by 2015 of up to 12 CCS demonstration plants.
Euroopa Ülemkogu 2008. aasta juuni kohtumisel kutsuti komisjoni üles töötama võimalikult kiiresti välja mehhanism liikmesriikide ja erasektori investeeringute stimuleerimiseks, et tagada 2015. aastaks kuni 12 süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise näidisjaama ehitamine ja käitamine.
Each of the different components of CCS, namely capture, transport and storage of CO2, has been the object of pilot projects on a smaller scale than that required for their industrial application.
Süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise iga komponendi (nimelt kogumise, transpordi ja säilitamise) suhtes on läbi viidud katseprojektid, mille maht on väiksem nende nõutavast tööstuslikust kasutusest.