natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In its resolution of 14 March 2006 on a European information society for growth and employment [4], the European Parliament called for emphasis to be given to the issues of interoperability and best practices in public-sector electronic services for citizens and businesses, with the overriding objective of facilitating the free and unimpeded movement, establishment and employment of citizens in the Member States.
Euroopa Parlament kutsus oma 14. märtsi 2006. aasta resolutsioonis (Euroopa infoühiskonna kohta majanduskasvu ja tööhõive eest) [4] üles avalikus sektoris kodanikele ja ettevõtetele suunatud elektrooniliste teenuste valdkonnas pöörama erilist tähelepanu koosvõimele ja parimatele tavadele, põhieesmärgiga lihtsustada kodanike vaba ja takistamatut liikumist ning edendada asutamisõigust ja tööhõivet liikmesriikides.
The European Parliament also urged Member States to implement the i2010 initiatives and programmes in the reform of their public administrations in order to provide better, more efficient and more easily accessible services to their small and medium-sized enterprises (SMEs) and their citizens.
Euroopa Parlament on ka tungivalt nõudnud, et liikmesriigid rakendaksid i2010 algatusi ja programme oma haldusasutuste reformimisel, et pakkuda väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ja kodanikele paremaid, tõhusamaid ja kergemini kättesaadavaid teenuseid.
In the Manchester Ministerial Declaration of 24 November 2005, the Ministers responsible for ICT policies agreed, inter alia, to work together and with the Commission to share existing tools, common specifications, standards and solutions more effectively and to encourage the collaborative development of solutions where necessary.
novembril 2005 Manchesteris heaks kiidetud ministrite deklaratsioonis leppisid IKT poliitika eest vastutavad ministrid muu hulgas kokku teha koostööd üksteise ja komisjoniga, et jagada tõhusamalt olemasolevaid vahendeid, ühiseid tehnilisi kirjeldusi, standardeid ja lahendusi ning toetada vajaduse korral lahenduste ühist väljatöötamist.
In the Lisbon Ministerial Declaration of 19 September 2007, Ministers invited the Commission, inter alia, to facilitate cooperation among Member States and the Commission to define, develop, implement and monitor cross-border and cross-sectoral interoperability, and stated that future Community legislation should, in particular, anticipate and assess the impact of that legislation on ICT infrastructures and service transformation.
septembril 2007 Lissabonis heaks kiidetud ministrite deklaratsioonis kutsusid ministrid komisjoni üles muu hulgas soodustama liikmesriikide ja komisjoni vahelist koostööd, et määratleda, välja arendada ja rakendada piiriülest ja valdkondadevahelist koosvõimet ning teha selle üle järelevalvet, märkides, et tulevaste ühenduse õigusaktide puhul tuleks eelkõige ette näha ja hinnata selliste õigusaktide mõju IKT infrastruktuuridele ning teenuste ümberkujundamisele.
With the rapid development of ICT, there is a risk that Member States opt for different or incompatible solutions and that new e-barriers could emerge that would impede the proper functioning of the internal market and the associated freedoms of movement.
IKT kiire arengu tõttu on oht, et liikmesriigid valivad erinevad või ühildumatud lahendused ning tekivad uued e-tõkked, mis takistavad siseturu nõuetekohast toimimist ja sellega seotud liikumisvabadusi.
This could have negative effects on the openness and competitiveness of markets and on the delivery of some services of general interest to citizens and enterprises, whether economic or non-economic.
See võib mõjutada negatiivselt turgude avatust ja konkurentsivõimet ning teatud üldhuviteenuste, olgu need siis majandushuvi pakkuvad teenused või mitte, osutamist kodanikele ning ettevõtjatele.
Member States and the Commission should increase their efforts to avoid market fragmentation, achieve interoperability and promote commonly agreed ICT solutions, while ensuring the appropriate governance.
Liikmesriigid ja komisjon peaksid suurendama jõupingutusi, et vältida turu killustumist, saavutada koosvõime ja toetada ühiselt kokku lepitud IKT lahendusi, tagades samas nõuetekohase halduse.
Citizens and enterprises would also benefit from common, reusable and interoperable solutions and interoperable administrative back-office processes, as those solutions and processes would promote the efficient and effective delivery of public services to citizens and enterprises across borders and sectors.
Kodanikud ja ettevõtjad saaksid samuti kasu ühistest, taaskasutatavatest ja koosvõimelistest lahendustest ning koosvõimelistest toetavatest haldusprotsessidest, sest kõnealuste lahenduste ja protsessidega edendataks avalike teenuste piiriülest ja valdkondadevahelist tõhusat ja tulemuslikku osutamist kodanikele ja ettevõtjatele.
Continuous efforts are needed in order to ensure cross-border and cross-sectoral interoperability, to exchange experience, establish and maintain common and shared approaches, specifications, standards and solutions and to assess the ICT implications of Community legislation with a view to supporting efficient and effective cross-border interactions, inter alia, in the implementation of that legislation, while reducing administrative burdens and costs.
Tuleb teha jätkuvaid jõupingutusi, et tagada piiriülene ja valdkondadevaheline koosvõime, vahetada kogemusi, töötada välja ja säilitada üldised ja ühised lähenemisviisid, tehnilised kirjeldused, standardid ja lahendused ning hinnata ühenduse õigusaktide IKT mõju, et toetada tõhusat ja tulemuslikku piiriülest suhtlemist muu hulgas nimetatud õigusaktide rakendamisel, vähendades samas halduskoormust ja -kulusid.
In order to meet these challenges, such efforts should be made through close cooperation, coordination and dialogue between the Commission and the Member States, in close interaction with the sectors responsible for the implementation of European Union policies and, where appropriate, with other stakeholders, giving due consideration to the priorities and the linguistic diversity of the European Union and to the development of common approaches on key issues such as interoperability and effective use of open standards.
Nimetatud eesmärkide täitmiseks tuleks teha asjaomaseid jõupingutusi komisjoni ja liikmesriikide vahelise tiheda koostöö, kooskõlastamise ja dialoogi kaudu, suheldes tihedalt Euroopa Liidu poliitikaid rakendavate sektoritega ja vajaduse korral muude sidusrühmadega, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Liidu prioriteete ja keelelist mitmekesisust ning ühiste lähenemisviiside väljatöötamist sellistel olulistel teemadel nagu koosvõime ja avatud standardite tulemuslik kasutamine.
Infrastructure services should be maintained and operated in a sustainable manner in accordance with Decision 2004/387/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on interoperable delivery of pan-European eGovernment services to public administrations, businesses and citizens (IDABC) [5], which requires the Commission to define mechanisms to ensure the financial and operational sustainability of infrastructure services.
Infrastruktuuriteenuseid tuleks hallata ja osutada jätkusuutlikult kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsusega 2004/387/EÜ (üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõimelise osutamise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele (IDABC)), [5] mille kohaselt peab komisjon määrama kindlaks mehhanismid, millega tagatakse infrastruktuuriteenuste jätkusuutlik rahastamine ja toimimine.
Such infrastructure services were agreed with Member States during the implementation of Decision No 1719/1999/EC of the European Parliament and of the Council of 12 July 1999 on a series of guidelines, including the identification of projects of common interest, for trans-European networks for the electronic interchange of data between administrations (IDA) [6] and Decision No 1720/1999/EC of the European Parliament and of the Council of 12 July 1999 adopting a series of actions and measures in order to ensure interoperability of and access to trans-European networks for the electronic interchange of data between administrations (IDA) [7] and during the implementation of the IDABC and other relevant programmes.
Kõnealustes infrastruktuuriteenustes lepiti liikmesriikidega kokku Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 1999. aasta otsuse nr 1719/1999/EÜ (haldusasutustevahelise elektroonilise andmevahetuse (IDA) üleeuroopalisi võrke käsitlevate suuniste, sealhulgas ühist huvi pakkuvate projektide piiritlemise kohta) [6] ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 1999. aasta otsuse nr 1720/1999/EÜ (millega võetakse vastu meetmed haldusasutustevahelise elektroonilise andmevahetuse (IDA) üleeuroopaliste võrkude koostalitlusvõime ja nendesse pääsemise tagamiseks) [7] ning IDABC ja teiste asjakohaste programmide rakendamise ajal.
The IDABC programme comes to an end on 31 December 2009 and should be succeeded by a Community programme on interoperability solutions for European public administrations (the ISA programme) which meets the abovementioned challenges.
IDABC programm lõpeb 31. detsembril 2009 ja sellele peaks järgnema eespool nimetatud küsimusi lahendav Euroopa haldusasutuste koosvõimealaseid lahendusi käsitlev ühenduse programm (ISA programm).
The ISA programme should be based on the experience gained from the IDA and IDABC programmes.
ISA programm peaks põhinema IDA ja IDABC programmide rakendamise käigus saadud kogemustel.
The conclusions drawn from the evaluations of the IDABC programme, which address the relevance, efficiency, effectiveness, utility and coherence of that programme, should also be taken into account.
Samuti tuleks arvesse võtta IDABC programmi hindamise järeldusi, mis käsitlevad selle programmi asjakohasust, tõhusust, tulemuslikkust, kasulikkust ja sidusust.
Particular attention should also be paid to the needs expressed by the users.
Samuti tuleks erilist tähelepanu pöörata kasutajate vajadustele.
It has been demonstrated that a coordinated approach, by means of common and shared solutions established and operated in cooperation with Member States, can contribute to delivering faster and better quality results and to meeting administrative requirements.
Kogemus on näidanud, et kooskõlastatud lähenemisviis võib koostöös liikmesriikidega loodud ja kasutatud üldiste ja ühiste lahenduste abil anda kiiremaid ja kvaliteetsemaid tulemusi, mis rahuldavad ühtlasi halduse vajadusi.
The activities under the IDA and IDABC programmes have already made important contributions to ensuring interoperability in support of the electronic exchange of information between European public administrations, with positive spillover effects on the single market, and are continuing to do so.
IDA ja IDABC programmide meetmed on juba suuresti aidanud ja aitavad ka edaspidi tagada koosvõimet, et toetada Euroopa haldusasutuste vahelist elektroonilist teabevahetust, avaldades positiivset kõrvalmõju ka ühtsele turule.
In order to avoid fragmentation and ensure a holistic approach, due consideration should be given to the European Interoperability Strategy and the European Interoperability Framework when priorities are set for the ISA programme.
ISA programmi prioriteetide sätestamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse Euroopa koosvõime strateegiat ja Euroopa koosvõime raamistikku, et vältida killustatust ja tagada terviklik lähenemisviis.
Solutions established or operated under the ISA programme should be demand-driven and, as far as possible, form part of a consistent ecosystem of services facilitating interaction between European public administrations and ensuring, facilitating or enabling cross-border and cross-sectoral interoperability.
ISA programmi raames välja töötatud või kasutatavad lahendused peaksid põhinema nõudlusel ja moodustama võimaluse piires Euroopa haldusasutuste vahelist suhtlemist hõlbustavate ja piiriülest ning valdkondadevahelist koosvõimet tagavate, hõlbustavate või võimaldavate teenuste tervikliku ökosüsteemi osa.
The ISA programme should ensure the availability of common frameworks, common services and generic tools in support of cross-border and cross-sectoral interaction between European public administrations and support sectors in assessing the ICT implications of Community legislation and in planning the implementation of relevant solutions.
ISA programm peaks tagama Euroopa haldusasutuste vahelist piiriülest ja valdkondadevahelist suhtlemist toetavate ühiste raamistike, ühisteenuste ja baasvahendite kättesaadavuse ning toetama valdkondi ühenduse õigusaktide IKT mõju hindamisel ja asjaomaste lahenduste rakendamise kavandamisel.
Common frameworks should comprise, inter alia, common specifications, guidelines and methodologies and common strategies.
Ühised raamistikud peaksid muu hulgas sisaldama ühiseid tehnilisi kirjeldusi, suuniseid ja meetodeid ning ühiseid strateegiaid.
Such frameworks should meet the requirements of existing Community legislation.
Sellised raamistikud peaksid olema kooskõlas ühenduse kehtivate õigusaktide nõuetega.
While ensuring the operation and improvement of existing common services established under the IDA and IDABC programmes and other similar initiatives, the ISA programme should support the establishment, industrialisation, operation and improvement of new common services in response to new needs and requirements.
Lisaks olemasolevate, IDA ja IDABC programmide ning teiste samalaadsete algatuste raames loodud ühisteenuste toimimise ja täiustamise tagamisele peaks ISA programm toetama uutele vajadustele ja nõuetele vastavate uute ühisteenuste loomist, industrialiseerimist, kasutamist ja täiustamist.
Given the task of local and regional administrations in ensuring the effective functioning and interoperability of European public administrations, it is important that solutions take account of the needs of local and regional administrations.
Arvestades kohalike ja piirkondlike ametiasutuste rolli Euroopa haldusasutuste tõhusa toimimise ja koosvõime tagamisel, on oluline, et lahendustes võetakse arvesse kohalike ja piirkondlike ametiasutuste vajadusi.
While ensuring the improvement of existing reusable generic tools established under the IDA and IDABC programmes and other similar initiatives, the ISA programme should support the establishment, provision and improvement of new reusable generic tools in response to new needs or requirements, including those determined through an assessment of the ICT implications of Community legislation.
Lisaks olemasolevate, IDA ja IDABC programmide ning teiste samalaadsete algatuste raames loodud taaskasutatavate baasvahendite täiustamise tagamisele peaks ISA programm toetama uutele, k.a ühenduse õigusaktide IKT mõju hindamise käigus kindlaks tehtud vajadustele või nõuetele vastavate uute taaskasutatavate baasvahendite loomist, kättesaadavaks tegemist ja täiustamist.
In the establishment, improvement or operation of common solutions the ISA programme should, where appropriate, build on or be accompanied by the sharing of experience and solutions and the exchange and promotion of good practices.
ISA programm peaks ühiste lahenduste väljatöötamisel, täiustamisel või kasutamisel tuginema vajaduse korral kogemuste ja lahenduste jagamisele ning heade tavade vahetamisele ja edendamisele või need tegevused peaksid sellega kaasnema.
In this context, compliance with the European Interoperability Framework and openness in standards and specifications should be promoted.
Sellega seoses tuleks edendada kooskõla Euroopa koosvõime raamistikuga ning avatust standardites ja tehnilistes kirjeldustes.
Solutions established or operated under the ISA programme should be based on the principle of technological neutrality and adaptability with a view also to ensuring that citizens, enterprises and administrations are free to choose the technology to be used.
ISA programmi raames välja töötatud või kasutatavad lahendused peaksid põhinema tehnoloogilise neutraalsuse ja kohandatavuse põhimõttel, et tagada kodanikele, ettevõtjatele ja haldusasutustele valikuvabadus tehnoloogia kasutamisel.
The principles of security, privacy and protection of personal data should be applied in all activities covered by the ISA programme.
Kõikides ISA programmi alla kuuluvates meetmetes tuleks kohaldada turvalisuse, eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse põhimõtteid.
While the involvement of all Member States in actions under the ISA programme should be encouraged, actions initiated by a number of Member States should be possible.
Kuigi tuleks soodustada kõikide liikmesriikide kaasamist ISA programmi meetmetesse, peaksid olema võimalikud ka mitme liikmesriigi algatatud meetmed.
Member States not involved in such actions should be encouraged to join at a later stage.
Neis meetmetes mitteosalevaid liikmesriike tuleks julgustada meetmetega hiljem ühinema.
The ISA programme should contribute to implementing any i2010 follow-on initiative, and, in order to avoid any duplication of effort, should take into consideration other Community programmes in the field of ICT, notably the ICT Policy Support Programme of the Competitiveness and Innovation Framework Programme (2007 to 2013) as provided for in Decision No 1639/2006/EC of the European Parliament and of the Council [8].
ISA programm peaks aitama rakendada i2010 jätkualgatusi ning võtma tegevuste dubleerimise vältimiseks arvesse teisi ühenduse programme IKT valdkonnas, eelkõige konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi (2007–2013), mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1639/2006/EÜ [8].
Interaction with the private sector and other entities has already demonstrated its efficiency and added value.
Suhtlus erasektoriga ning muude üksustega on juba tõestanud oma tõhusust ja lisandväärtust.
Therefore, synergies with these stakeholders should be sought in order, where appropriate, to give priority to solutions available on, and sustained by, the market.
Seetõttu tuleks taotleda koostoimet nimetatud sidusrühmadega, et vajaduse korral anda eelisõigus turul olemasolevatele ja toimivatele lahendustele.
In this context, the existing practice of organising conferences, workshops, and other meetings in order to interact with these stakeholders should be continued.
Sellega seoses tuleks jätkata olemasolevat konverentside, õpikodade ja muude kohtumiste korraldamise tava, et suhelda nimetatud sidusrühmadega.
The continued use of electronic platforms should also be promoted further.
Täiendavalt tuleks edendada elektrooniliste platvormide jätkuvat kasutamist.
Any other appropriate means of maintaining contact with these stakeholders should likewise be used.
Samuti tuleks kasutada muid asjakohaseid võimalusi sidusrühmadega kontaktide hoidmiseks.
The ISA programme should be implemented in accordance with Community public procurement rules.
ISA programmi tuleks rakendada kooskõlas riigihankeid käsitlevate ühenduse eeskirjadega.
The measures necessary for the implementation of this Decision should be adopted in accordance with Council Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission [9].
Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused [9].
The ISA programme should be regularly monitored and evaluated in order to allow for readjustments.
ISA programmi tuleks regulaarselt kontrollida ja hinnata, et seda oleks võimalik kohandada.
International cooperation should be encouraged and in this respect the ISA programme should also be open to participation by the countries of the European Economic Area and candidate countries.
Tuleks soodustada rahvusvahelist koostööd ja sellega seoses peaks ISA programm olema osalemiseks avatud ka Euroopa Majanduspiirkonna riikidele ja kandidaatriikidele.
Cooperation with other third countries and international organisations or bodies should also be encouraged, notably within the framework of the Euro-Mediterranean Partnership and Eastern Partnership and with neighbouring countries, in particular those of the Western Balkans and of the Black Sea region.
Samuti tuleks soodustada koostööd muude kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide või organitega, eriti Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse ja idapartnerluse raames, ning naaberriikidega, eelkõige Lääne-Balkani ja Musta mere piirkonna riikidega.
The possibility of using pre-accession funds to facilitate the participation of candidate countries in the ISA programme and of co-financing by the Structural Funds and the users for the use of common frameworks and generic tools established or improved by the ISA programme should be further explored.
Täiendavalt tuleks uurida ühinemiseelsete fondide kasutamise võimalust, et hõlbustada kandidaatriikide osalemist ISA programmis, ning seda, kas ISA programmi raames loodud või täiustatud ühiste raamistike ja baasvahendite kasutamise puhul oleks võimalik struktuurifondide- ja kasutajatepoolne kaasrahastamine.
In order to ensure the sound management of the financial resources of the Community and to avoid needless proliferation of equipment, repetition of investigations and divergent approaches, it should be possible to use solutions established or operated by the ISA programme in non-Community initiatives, provided that no costs are incurred for the general budget of the European Union, and the main Community objective of the solution is not compromised.
Et tagada ühenduse rahaliste vahendite usaldusväärne haldamine ja vältida tarbetut seadmete üleküllust, uurimiste kordamist ja erinevaid lähenemisviise, peaks ISA programmi raames välja töötatud või kasutatavaid lahendusi olema võimalik kasutada ühendusevälistes algatustes, tingimusel et selleks ei tehta kulutusi Euroopa Liidu üldeelarvest ega seata ohtu lahenduse peamist ühenduse eesmärki.
This Decision lays down for the multiannual programme a financial envelope which is to constitute the prime reference, within the meaning of point 37 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management [10], for the budgetary authority during the annual budgetary procedure.
Käesolev otsus sätestab mitmeaastase programmi rahastamispaketi, mis peaks olema eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) [10] punkti 37 tähenduses.
This envelope should also cover expenditure related to preparatory, monitoring, control, audit and evaluation measures directly required for the management of the programme and the achievement of its objectives, and in particular studies, meetings of experts, information and publication measures, expenses linked to ICT systems and networks for the exchange and processing of information, together with all other technical and administrative assistance expenditures that the Commission may incur for the management of the programme.
Kõnealune pakett peaks hõlmama ka kulusid, mis on seotud programmi haldamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistavate, järelevalve-, kontrolli-, auditi- ja hindamismeetmetega ja eelkõige uuringute, eksperdikohtumiste, teavitamis- ja avalikustamismeetmetega, teabe vahetamiseks ja töötlemiseks kasutatavate IKT-süsteemide ja -võrkudega seotud kulusid ja kõiki muid tehnilise ja haldusabi kulusid, mis komisjonil võivad tekkida seoses programmi haldamisega.