natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Their compatibility with the Treaty has to be studied from the point of view of the Community, not solely that of a given Member State.
Nende kokkusobivust EÜ asutamislepinguga tuleb kontrollida ka ühenduse, mitte ainult asjaomase liikmesriigi seisukohast.
To ensure the proper operation of the common market, the exceptions provided for in Article 87(3) must be interpreted in a strict manner.
Ühisturu tõrgeteta toimimise tagamiseks tuleb artikli 87 lõikes 3 ettenähtud erandeid tõlgendada rangelt.
As regards Article 87(3)(a), it is pointed out that the beneficiary of the aid is not located in a region where the economic situation can be described as extremely unfavourable in accordance with the Guidelines on national regional aid (having a per capita gross domestic product, measured in purchasing power standards, of less than 75 % of the Community average).
Toetudes EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a, rõhutatakse et abi saaja ei asu piirkonnas, mille majanduslik olukord on riigipoolse regionaalabi andmise suuniste kohaselt äärmiselt ebasoodne (sisemajanduse kogutoodang ühe inimese kohta – mõõdetuna ostujõu pariteetides – on madalam kui 75 % ühenduse keskmisest näitajast).
Therefore, Article 87 (3) (a) of the Treaty cannot justify an aid for the production, processing or marketing of products in Annex I to the Treaty.
Seetõttu ei saa EÜ asutamislepingu I lisas loetletud toodete tootmiseks, töötlemiseks või turustamiseks antava abi põhjendamisel tugineda artikli 87 lõike 3 punktile a.
As regards Article 87(3)(b), it is noted that the measure concerned is not intended to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State.
Toetudes artikli 87 lõike 3 punktile b, märgitakse et kõnealune meede ei ole ette nähtud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks.
Nor is the aid intended or suitable for achieving the objectives referred to in Article 87(3)(d).
Lisaks ei ole abi ette nähtud ega sobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud eesmärkide saavutamiseks.
Article 87(3)(c) of the Treaty
EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c
Aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas may be considered to be compatible with the common market under Article 87(3)(c) of the Treaty, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.
Teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks antud abi võib vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.
Since Holland Malt is not a small or medium-sized enterprise as defined by the Commission, Regulation (EC) No 1/2004 of 23 December 2003 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to State aid to small and medium-sized enterprises active in the production, processing and marketing of agricultural products does not apply.
Kuna Holland Malt ei ole komisjoni määratluse kohaselt väike ega keskmise suurusega ettevõte, ei kohaldata 23. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.
Whether investment aid for the processing of agricultural products is compatible with Article 87(3)(c) is assessed therefore on the basis of point 4.2 of the guidelines.
Seetõttu hinnatakse põllumajandustoodete töötlemiseks antava investeeringutoetuse vastavust asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c suuniste punkti 4.2 alusel.
Eligible expenses and aid rate
Abikõlblikud kulud ja abi ülempiir
According to point 4.2.3 of the guidelines, eligible expenses may include construction, acquisition or improvement of immovable property, new machinery and equipment, including computer software.
Suuniste punkti 4.2.3 kohaselt võivad abikõlblikud kulud olla kinnisvara, uute masinate ja seadmete, sealhulgas arvutitarkvara, ehitamise, omandamise või täiustamisega seotud kulud.
The aid rate may not exceed 50 % of eligible investments in Objective 1 regions and 40 % in other regions.
Abi ülempiir ei tohi esimese eesmärgi piirkondades ületada 50 % ja muudes piirkondades 40 % abikõlblikest investeeringutest.
These conditions are met, as aid would be given for the construction of buildings, the purchase of plots for these buildings and machinery.
Eespool nimetatud tingimused on täidetud, sest toetus on nähtud ette hoonete ehitamiseks, kruntide ostmiseks kõnealuste hoonete tarvis ja masinate ostmiseks.
In addition, the Netherlands has limited the notified aid to a maximum of 13,5 % of the eligible costs.
Lisaks on Madalmaad teatanud, et abi antakse maksimaalselt 13,5 % abikõlblikest kuludest.
Economic viability and Community minimum standards
Majanduslik elujõulisus ja ühenduse miinimumnõuded
Point 4.2.3 of the guidelines states that aid for investments may only be granted to firms the economic viability of which can be demonstrated by an assessment of the prospects of the enterprise.
Suuniste punktis 4.2.3 on märgitud, et investeeringutoetust võib anda ainult ettevõtetele, mille väljavaadete hindamine tõendab ettevõtte majanduslikku elujõulisust.
The enterprise must comply with minimum Community standards regarding the environment, hygiene and animal welfare.
Ettevõte peab vastama keskkonda, hügieeni ja loomade heaolu käsitlevatele ühenduse miinimumnõuetele.
These conditions are satisfied.
Kõnealused tingimused on täidetud.
The Netherlands has given sufficient guarantees concerning the economic viability of both Bavaria NV and Agrifirm, which together form Holland Malt.
Madalmaad on andnud piisavalt tagatisi, mis tõendavad nii Bavaria NV kui ka Agrifirmi, kes koos moodustavad Holland Malti, majanduslikku elujõulisust.
In addition, it has been adequately shown that the malting plant complies with minimum Community standards regarding the environment, hygiene and animal welfare as laid down in the Dutch rural development programme.
Lisaks on piisavalt tõendatud, et linnasetehas vastab ühenduse miinimumnõuetele keskkonna, hügieeni ja loomade heaolu kohta, nagu on sätestatud Madalmaade maaelu arengukavas.
Market outlets
Turuväljundid
Point 4.2.5 of the guidelines provides that no aid may be granted for investments in products for which normal market outlets cannot be found.
Suuniste punktis 4.2.5 on märgitud, et põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega seotud investeeringutele on keelatud abi anda, kui ei ole piisavalt tõendatud tavapäraste turuväljundite olemasolu kõnealuste toodete jaoks.
This must be assessed at the appropriate level in relation to the products concerned, the types of investments, and existing and expected capacities.
Seda tuleb nõuetekohaselt hinnata, võttes arvesse asjaomaseid tooteid, investeeringuliike ning olemasolevat ja kavandatavat tootmismahtu.
To this end, any restrictions on production or limitations of Community support under the common market organisation must be taken into account.
Sealjuures tuleb arvestada kõiki ühise turukorralduse raames tootmisele või ühenduse toetustele seatud piiranguid.
The procedure provided for under Article 88(2) of the Treaty was initiated, since, on the basis of the information available to the Commission at the time, could not be ruled out that the malt market showed overcapacity.
EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus algatati seetõttu, et komisjonile menetluse ajal teadaoleva teabe põhjal ei saanud välistada, et linnaseturul valitses liigne tootmisvõimsus.
The Netherlands' and Holland Malt's comments on the opening of the procedure essentially concern three points.
Madalmaade ja Holland Malti märkused menetluse algatamise kohta käsitlevad kolme punkti.
First, the issue of overcapacity on the malt market is challenged (the Netherlands and Holland Malt do not dispute, however, that the project creates additional capacity on the malt market).
Esiteks vaidlustatakse väide liigse tootmisvõimsuse olemasolu kohta linnaseturul (Madalmaad ja Holland Malt ei vaidle siiski vastu, et projektiga luuakse turul täiendav tootmisvõimsus).
Second, it is stated that the investment in the Eemshaven plant will affect trade with third countries more than trade between Member States, since the export of malt constitutes a market segment separate from that in which inland malt suppliers operate.
Teiseks väidetakse, et investeering Eemshaveni tehasesse mõjutab pigem kaubandust kolmandate riikidega kui liikmesriikidevahelist kaubandust, sest linnaseeksport moodustab eraldi turusegmendi, kus sisemaised linnasetarnijad ei tegutse.
Third, different markets are assumed to exist for regular and premium malt.
Kolmandaks eeldatakse, et tavaliste ja preemium-klassi linnaste jaoks eksisteerib kaks eraldi turgu.
Overcapacity on the malt market
Liigne tootmisvõimsus linnaseturul
The Commission has examined the situation concerning the production of and trade in malt at both world and Community levels.
Komisjon uuris linnaste tootmisel ja nendega kauplemisel kujunenud olukorda nii kogu maailmas kui ka ühenduses.
As regards the situation on the world market, the Euromalt data indicate that the current world supply capacity of malting plants substantially exceeds demand and will do so for some years to come.
Seoses olukorraga maailmaturul ületavad Euromalti andmete kohaselt need kogused, mis linnasetehased on praegu võimelised maailmaturule tarnima, oluliselt nõudlust ja see jätkub ka järgmistel aastatel.
The letter from Euromalt of August 2005 contains the following table on world malt capacity.
Euromalti 2005. aasta augusti kirjas on esitatud järgmine tabel linnasetehaste tootmisvõimsuse kohta maailmas.
Worldwide Malt Capacity
Ülemaailmne linnasetehaste tootmisvõimsus
(1000 tonnes)
(tuhandetes tonnides)
Surplus
Ületootmine
2006 (estimate)
2006 (hinnanguline)
Total EU-25
Kokku EL 25
Central and Eastern Europe
Kesk- ja Ida-Euroopa
Total Europe
Euroopas kokku
Oceania
Okeaania
Middle East and Central Asia
Lähis-Ida ja Kesk-Aasia
Africa
Aafrika
Far East
Kaug-Ida
World total
Maailmas kokku
As can be seen from the table, in 2004 world malt production capacity exceeded demand by approximately half a million tonnes.
Tabeli alusel ületas 2004. aastal linnasetehaste tootmisvõimsus nõudluse umbes poole miljoni tonni võrra.
Estimates for 2006 point to an increase in this overcapacity to approximately 2 million tonnes.
Hinnanguliselt ulatub liigne tootmisvõimsus 2006. aastal umbes kahe miljoni tonnini.
Euromalt in its letter mentions that world beer production is forecast to continue growing at an average minimum rate of between 1 % and 2 % a year.
Euromalt märgib oma kirjas, et prognoositakse maailma õlletootmise jätkuvat kasvu keskmiselt vähemalt 1–2 % aastas.
This average growth is a result of two-digit growth in some ‘new’ beer regions (South America, Africa, Russia, South-East Asia and China) and a decline in the ‘old’ regions (Western Europe and North America).
Selline keskmise kasvu näitaja on saadud “uutes” õllepiirkondades (Lõuna-Ameerika, Aafrika, Venemaa, Kagu-Aasia ja Hiina) kasvu kahekohalise suurenemise ja “vanades” piirkondades (Lääne-Euroopa ja Põhja-Ameerika) tootmise languse tulemusel.
At the same time however, the efficiency of the new brewery investments in the growth regions and the trend towards ‘lighter’ beers has resulted in a drastic decline in the use of malt per litre of beer.
Samal ajal on aga kasvupiirkondade uutesse õlletehastesse tehtud investeeringute ja lahjemate õllesortide eelistamise tõttu drastiliselt langenud linnaste kasutamine ühe liitri õlle kohta.
Euromalt therefore concludes that the rising demand for beer is not matched by an increase in worldwide malt demand for some years to come.
Seetõttu järeldab Euromalt, et järgmistel aastatel ei ole linnaste nõudluse kasv maailmas kooskõlas õlle nõudluse kasvuga.
In fact, the beer consumption growth pattern, and its predicted continuation, have overencouraged the building of additional malting capacity in the world, the result being that current world capacity on the supply side substantially exceeds demand, and will do so for some years to come.
Tegelikult on õlletarbimise suurenemise suundumus ja selle eeldatav jätkumine julgustanud liialt suurendama linnasetehaste tootmisvõimsust maailmas, mistõttu pakkumine ületab oluliselt nõudluse ja see jätkub ka järgmistel aastatel.
According to Euromalt, continuous investment in maltings is required, but Europe does not need additional new capacity while export markets decline.
Euromalti sõnul tuleb jätkuvalt investeerida linnasetehastesse, kuid Euroopa ei vaja täiendavat tootmisvõimsust ajal, mil eksporditurud on kahanemas.
The current situation of overcapacity worldwide seems to be confirmed by declining global trade figures for malt, as presented by the International Grains Council at the Malting Barley Seminar on 4 and 5 October 2005 in Brussels.
Praegust kogu maailmas valitsevat liigset tootmisvõimsust kinnitavad andmed kahaneva ülemaailmse linnasekaubanduse kohta, mis rahvusvaheline teraviljanõukogu esitas Brüsselis 4.–5. oktoobril 2005. aastal toimunud õlleotra käsitleval seminaril.
According to the International Grains Council, global trade in malt declined for two years in a row from 5,621 million tonnes in 2002/2003 to 5,275 million tonnes in 2004/2005 (the latter figure is an estimate).
Rahvusvahelise teraviljanõukogu andmetel on ülemaailmne linnasekaubandus kaks aastat järjest vähenenud 5621 miljonilt tonnilt 2002./2003. turustusaastal 5275 miljoni tonnini 2004./2005. turustusaastal (viimane arv on hinnanguline).
For 2005/2006, the International Grains Council expects a further fall in the quantity of malt traded.
Rahvusvahelise teraviljanõukogu arvates väheneb kaubeldav linnasekogus 2005./2006. turustusaastal veelgi.
This downward trend is also reflected in lower export certificates booked by EU malt exporters in 2004/2005 (2219661 tonnes) as compared with 2003/2004 (2477849 tonnes), with expectations for 2005/2006 being slightly lower than the figure for 2004/2005.
Selline kahanemistrend kajastub ka ELi linnaseeksportijate poolt 2004./2005. turustusaastaks reserveeritud ekspordilubade kahanevas arvus (2477849 tonni) ning eeldatavasti on 2005./2006. turustusaastal see arv veidi väiksem kui 2004./2005. turustusaastal.
RM International's report on the malt market would also seem to indicate global overcapacity: given the higher standard capacity for new malting plants and that world beer production has increased less quickly in recent years, new malt output would be absorbed less quickly by demand.
RM Internationali aruanne linnaseturu kohta näitab samuti liigset tootmisvõimsust kogu maailmas: võttes arvesse uute linnasetehaste suuremat tootmisvõimsust ja asjaolu, et viimastel aastatel on õlletootmise kasv kogu maailmas aeglustunud, kasvaks nõudlus uue linnasetoodangu järele aeglasemalt.
The Netherlands in its letter of 14 October 2005 states that world demand for malt is expected to rise by 10 % by 2010.
oktoobri 2005. aasta kirjas väidavad Madalmaad, et eeldatavasti suureneb linnaste nõudlus maailmaturul 2010. aastaks 10 % võrra.
Reference is made to the presentation by the International Grains Council at the Malting Barley Seminar in Brussels on 4 and 5 October 2005.
Osutatakse 4.–5. oktoobril 2005. aastal Brüsselis toimunud õlleotra käsitleval seminaril rahvusvahelise teraviljanõukogu ettekandele.
It was also stated at this presentation, however, that as regards forecasts for 2010, global malting capacity was expected to rise by 10 %.
Kõnealuses ettekandes öeldi siiski, et ka linnaste tootmine kasvab maailmas 2010. aastaks 10 % võrra.
It would not seem appropriate to use global malting capacity as an indicator of demand, as the Netherlands appears to do.
Ei ole kohane kasutada linnasetehaste ülemaailmset tootmisvõimust nõudluse näitajana, nagu seda on teinud Madalmaad.
In the years ahead, the development of the global malt market would seem to be subject to two important developments.
Eelolevatel aastatel sõltub linnaste maailmaturu areng kahest olulisest asjast.
First, there is the increase in beer consumption in the ‘new’ beer regions.
Esiteks õlletarbimise kasvust “uutes” õllepiirkondades.
It remains to be seen however, to what extent the Community malting industry will be able to take advantage of this growth.
Pole siiski kindel, kui suures ulatuses suudab ühenduse linnasetööstus kõnealust kasvu ära kasutada.
The growth of beer production in China has not led to a substantial increase in malt imports.
Õlletootmise kasv Hiinas ei ole linnaste importi oluliselt suurendanud.
According to the Rabobank report on the global malt industry, the imported volume of malt did not rise, even after the import tariff was significantly reduced in 2002, because China's huge processing industry favours the import of malting-barley.
Maailma linnasetööstust käsitleva Rabobanki aruande kohaselt ei kasvanud imporditavate linnaste kogus isegi pärast seda, kui imporditariife 2002. aastal oluliselt vähendati, sest Hiina tohutu töötlev tööstus eelistab importida õlleotra.
Rising beer consumption and production in South-East Asia has been made possible to a large extent through higher malt imports from Australia due to the proximity of, and free-trade agreements, with that country.
Kasvav õlletarbimine ja -tootmine Kagu-Aasias on suuresti saanud võimalikuks tänu linnaste suurenenud impordile Austraaliast selle läheduse ja sellega sõlmitud vabakaubanduslepingute tõttu.
Community maltings located at deep sea ports, such as Holland Malt, would seem to be in a good position to satisfy the growing demand for malt in South America and Africa.
Süvameresadamate läheduses asuvad ühenduse linnasetehased, näiteks Holland Malt, tunduvad olevat heas asukohas, et rahuldada Lõuna-Ameerika ja Aafrika üha suurenevat nõudlust linnaste järele.
As regards South America, however, the new malting capacity currently being built in Argentina could partially absorb the rising demand for malt.
Lõuna-Ameerika puhul võib praegu, Argentiinasse ehitatav uus linnasetehas suurenevat linnaste nõudlust osaliselt vähendada.
In addition, Mercosur's expansion, with Venezuela and possibly other South American countries joining will probably lead to a higher intra-South American trade in malt.
Peale selle suureneb Mercosuri laienemise tõttu, juhul kui sellega ühineb Venezuela ja võimalik, et ka teised Lõuna-Ameerika riigid, ka Lõuna-Ameerika-sisene linnastega kauplemine.
Developments in Russia are a second important factor for the global malt market.
Teine oluline linnaste maailmaturgu mõjutav tegur on areng Venemaal.
Russia has a total malting capacity of 1 million tonnes, with a further 450000 tonnes under construction.
Venemaal on linnasetehaste tootmisvõimsus miljon tonni, millele lisandub praegu ehitusjärgus olevate tehaste toodang 450000 tonni.
As the availability of good malting barley catches up with this capacity expansion, Russia will become self sufficient and probably a malt exporter.
Kuna hea õlleodra kättesaadavus suureneb vastavalt tootmisvõimsuse kasvule, suudab Venemaa end ise varustada ja võimalik, et ka linnaseid eksportida.
In view of the above, the Commission has no evidence that the current overcapacity in the global malt market will disappear in the next few years.
Eespool esitatut arvesse võttes puuduvad komisjonil tõendid selle kohta, et lähiaastatel kaoks linnaste maailmaturul praegu valitsev liigne tootmisvõimsus.
As far as worldwide trade in malt until 2010 is concerned, the International Grains Council seems to predict a relatively stable volume with the ‘decline in Russia being offset by South American growth’, as mentioned in the presentation at the Malting Barley Seminar in October 2005.
Mis puudutab ülemaailmset linnasekaubandust kuni 2010. aastani, siis rahvusvahelise teraviljanõukogu hinnangul jääb toodangu maht suhteliselt stabiilseks, sest “Venemaa tarbimise langust tasakaalustab Lõuna-Ameerika nõudluse kasv”, nagu märgiti teraviljanõukogu ettekandes õlleotra käsitleval seminaril 2005. aasta oktoobris.
As regards malt production capacity and trade in the Community, it should be noted that Holland Malt's plant at Eemshaven became operational in April 2005.
Seoses linnaste tootmise ja nendega kauplemisega ühenduses tuleb märkida, et Eemshavenis asuv Holland Malti tehas käivitati 2005. aasta aprillis.
Euromalt in its letter of August 2005 mentions that, despite closures of several malting factories due to low profitability, the Community still has a surplus capacity in malt of at least 500000-700000 tonnes (capacity in the Community being 8800000 tonnes, consumption 5900000 tonnes and exports 2250000 tonnes).
Oma 2005. aasta augusti kirjas märgib Euromalt, et hoolimata mitme linnasetehase sulgemisest nende madala tasuvuse tõttu on linnaste ületootmine ühenduses siiski 500000–700000 tonni (ühenduse tootmisvõimsus on 8800000 tonni, tarbimine 5900000 tonni ja eksport 2250000 tonni).
According to Euromalt, the profitability of the Community malting industry in 2005/2006 will be at its lowest, with many companies making a loss and covering only part of their costs.
Euromalti sõnul on ühenduse linnasetööstuse tasuvus 2005./2006. turustusaastal madalaim, sest paljud ettevõtted on kahjumis ja katavad ainult osa oma kuludest.
Probably as a result of this low profitability, the largest German malt producer, Weissheimer in Andernach, filed for bankruptcy in spring 2006.
Ilmselt kõnealuse madala tasuvuse tõttu esitas Andernachis asuv Saksamaa suurim linnasetootja Weissheimer 2006. aasta kevadel pankrotiavalduse.
In addition, other malt production plants have shut permanently, including four in the United Kingdom, two in Germany and one in France.
Peale selle on lõplikult suletud ka teisi linnasetehaseid, sealhulgas neli Ühendkuningriigis, kaks Saksamaal ja üks Prantsusmaal.
These are older units of large companies.
Need on suurte äriühingute vanemad tootmisüksused.
Other malt producers have decided to shut part of their capacity temporarily.
Teised linnasetootjad on otsustanud osa oma tehastest ajutiselt sulgeda.
In other cases, old malt production capacity has been replaced by new.
Mõnel juhul on vana linnasetehase asemele ehitatud uus.
This would still leave an overcapacity of around 600000 tonnes.
See tähendab siiski umbes 600000 tonnist liigset tootmisvõimsust.
The Netherlands, in its letter of October 2005, claims that the figure of 500000 — 700000 tonnes mentioned by Euromalt as being the overcapacity of the Community malting industry is based on so-called ‘nameplate’ capacities, i.e. production 24 hours a day, 7 days a week, 365 days a year.
Madalmaad väidavad oma 2005. aasta oktoobri kirjas, et Euromalti poolt ühenduse linnasetööstuse liigse tootmisvõimsusena nimetatud 500000–700000 tonni põhineb nn “võimalikul” tootmisvõimsusel, st eeldusel, et tootmine toimub 24 tundi päevas, 7 päeva nädalas ja 365 päeva aastas.
Periods when plants are at a standstill owing to maintenance, technical failures and overhaul are not taken into account, which makes it uncertain whether overcapacity actually exists.
Arvesse ei ole võetud aega, mil tehased on seisatud hooldustöödeks, tehniliste rikete tõttu või remondiks, mistõttu liigse tootmisvõimsuse olemasolu pole tegelikult kindel.
The Commission has looked at actual capacity and production figures for the Community malt industry for the last few years. It has taken the following table from H.M.
Komisjon uuris ühenduse linnasetööstuse tegelikku tootmisvõimsust ja tootmist käsitlevaid andmeid paari viimase aasta kohta.
Gauger's statistical digest 2004/2005, which uses national statistics, Euromalt and Eurostat as sources.
Järgmine tabel on võetud H. M. Gaugeri statistilisest kokkuvõttest 2004./2005. turustusaasta kohta, mis on koostatud riikliku statistika ning Euromalti ja Eurostati andmete põhjal.
Total malt capacity and production in the Community
Linnasetehaste kogutootmisvõimsus ja -toodang ühenduses
Capacity (in tonnes)
Tootmisvõimsus (tonnides)
Production (in tonnes)
Toodang (tonnides)