natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Handling and restraint facilities can take the form of basic equipment provided within the animal enclosure, or more complex, dedicated facilities serving the needs of the whole establishment.
Kohtlemise ja ohjeldamise rajatised võivad olla nagu tavalised, loomade põhivarustusega hoidmiskohad või keerukamad, kogu ettevõtte vajadusi katvad eriotstarbelised rajatised.
Handling and restraint facilities can be provided in the enclosure area, but care should be taken to ensure that these do not compromise space allowances or create a potentially hazardous physical obstruction in the enclosure.
Kohtlemise ja ohjeldamise rajatised võivad asuda ka hoidmiskohas, kuid tuleb tagada, et need ei vähenda loomadele mõeldud ruumi ega kujuta endast potentsiaalselt ohtlikku füüsilist takistust hoidmiskoha sees.
The dedicated facilities should, where possible, incorporate races and pens for separating animals; footbaths; special facilities for some species such as plunge dip baths and shearing pens for sheep; and an area to allow animals to recover after treatments.
Sellised rajatised peavad võimaluse korral sisaldama radasid ja aedikuid loomade eraldamiseks, desinfektsioonivanne, erirajatisi teatud liikide jaoks, nagu näiteks suplusvanne ja lammaste pügamisaedikuid ning ala, kus loomad saaksid katsete järel taastuda.
Ideally these facilities should be protected from prevailing weather conditions for the comfort of both animals and operators.
Loomade ja personali mugavust silmas pidades peavad need rajatised olema soovitavalt kaitstud ilmastikuolude eest.
Animals should be handled quietly and firmly and not be rushed along races and passageways.
Loomi tuleb kohelda vaikselt ja kindlalt ning radadel ja vahekäikudes ei tohi neid tagant kiirustada.
These should be designed, taking account of the natural behaviour of the animals, to facilitate ease of movement and minimise the risk of injury.
Viimased peavad olema kavandatud loomade loomulikku käitumist arvesse võttes, et kergendada liikumist ja vähendada vigastuste ohtu.
Immobilisation devices should not cause injury or unnecessary distress.
Liikumist piiravad vahendid ei tohiks põhjustada vigastusi ega mittevajalikke kannatusi.
Aversive stimuli, physical or electrical, should not be used.
Loomi ei tohi tagant sundida füüsiliselt ega elektriliste abivahenditega.
Passages and gates should be of sufficient width to permit two animals to pass freely, whereas races should be of width only to permit one-way movement.
Käigud ja väravad peavad olema piisavalt laiad, et võimaldada kahe looma teineteisest möödumist, samas kui radade laius peab võimaldama üksnes ühesuunalist liikumist.
Regular handling will allow habituation of animals to human contact.
Korrapärane kohtlemine võimaldab loomal inimkontaktiga harjuda.
Where frequent handling is required, a programme of training and positive rewards should be considered to minimise fear and distress.
Kui sagedane kohtlemine on vajalik, siis võib hirmu ja kannatuste vähendamiseks kaaluda treenimise ja preemiate kasutamist.
Animals should not be closely confined except for the duration of any examination, treatment or sampling, whilst accommodation is being cleaned, collecting for milking, or loading for transport.
Loomi ei tohiks pidada kitsastes oludes, välja arvatud läbivaatuse, ravi või proovi võtmise ajal, pidamiskoha puhastamise ajal, lüpsile ajamisel või veoks pealelaadimisel.
All systems for the humane killing of farm animals should be designed to ensure that animals are not caused unnecessary distress.
Kõik põllumajandusloomade humaanse surmamise viisid peavad olema kavandatud selliselt, et need ei põhjusta loomadele mittevajalikke kannatusi.
Careful handling by experienced staff, with minimum disruption to normal practices, will minimise distress to the animals, before they are humanely killed.
Kogenud töötajate poolne hoolikas kohtlemine ja tavapärase tegevuse minimaalne muutmine vähendab loomade kannatusi enne nende humaanselt surmamist.
Killing should not be performed in areas where other animals are present, unless in the case of euthanasia of a badly injured animal where additional suffering may be caused by moving the animal.
Surmamist ei tohiks läbi viia teiste loomade juuresolekul, välja arvatud eutanaasia kasutamisel tugevalt vigastatud looma puhul, kui looma liigutamine tekitaks talle tõenäoliselt lisakannatusi.
Animals should be individually identified by the appropriate use of transponders, ear tags, plastic neck collars and/or rumen boluses.
Loomi peab olema võimalik individuaalset identifitseerida, kasutades selleks sobivaid märgistusvahendeid: elektroonilisi mikrokiipe, kõrvamärke, plastikust kaelarihmu ja/või vatsa paigaldatavaid tunnuseid.
Freeze branding and tattooing may be less suitable.
Vähem sobivad külmutamisega märgistamine ja tätoveerimine.
Hot branding should not be used.
Põletusmärke ei ole soovitav kasutada.
Identification devices should only be applied by trained personnel and at times when the procedure is likely to have minimal adverse effects on the animal.
Märgistamist võib läbi viia üksnes vastava väljaõppe saanud töötaja. Märgistamine tuleb läbi viia ajal, mil protseduuri halb mõju loomale on tõenäoliselt kõige väiksem.
Tagged or tattooed ears should be checked regularly for signs of infection and lost tags should be replaced using the original tag hole where possible.
Kõrvamärkidega või tätoveeritud kõrvadega loomi tuleb põletiku avastamiseks korrapäraselt kontrollida ning kaotsiläinud märgid tuleb asendada, kasutades võimaluse korral eelmist kõrvaauku.
If electronic devices of identification are used, they should be of the correct size and specification for the animal and should be checked regularly for function and the absence of any adverse reactions, for example, injection site reactions and rubbing or pharyngeal trauma as a result of improper bolus administration.
Elektrooniliste märgistamisvahendite kasutamise korral peavad need olema loomale sobiva suurusega ja erisustega ning vahendi toimimist ning halva kõrvalmõju esinemist tuleb regulaarselt kontrollida, näiteks süstimiskoha reaktsioone ja vatsa paigaldatud tunnuste tõttu tekkinud hõõrumist või kurgutraumat.
Cattle (Bos taurus and Bos indicus) are social animals forming hierarchies based on dominance relationships among herd members.
Veised (Bos taurus ja Bos indicus) on seltsivad loomad, kes kujundavad karja liikmete vahel välja alluvussuhetel põhinevaid hierarhiaid.
They will frequently develop affinity relationships with conspecifics.
Liigikaaslaste vahel on tihti lähedased suhted.
As ruminants, cattle spend much of the day foraging, followed by long rest periods.
Kuna nad on mäletsejad, veedavad nad suure osa päevast süües, millele järgnevad pikad puhkeperioodid.
Cattle are normally docile and are easily habituated to human contact.
Veised on tavaliselt kuulekad ning harjuvad kergesti inimestega suhtlema.
(See paragraph 2 of the General considerations for farm animals and mini-pigs)
(Vaata üldised kaalutlused põllumajandusloomadele ja minisigadele, punkt 2.)
(See paragraph 3 of the General considerations for farm animals and mini-pigs)
(Vaata üldised kaalutlused põllumajandusloomadele ja minisigadele, punkt 3.)
Horned and polled animals should not be mixed, except for young calves and their mothers.
Sarvedega ja sarvedeta loomi ei tohiks koos pidada, välja arvatud vasikad koos emaga.
Table G.1.
Tabel G.1
Cattle: Minimum enclosure dimensions and space allowances
Veised: hoidmiskoha miinimummõõdud ja ruumi minimaalne suurus
(m2/animal)
(m2/loom)
Trough space for ad-libitum feeding of polled cattle (m/animal)
Küna suurus piiramatul söötmisel sarvedeta karilooma kohta (m/loom)
Trough space for restricted feeding of polled cattle (m/animal)
Küna suurus piiratud söötmisel sarvedeta karilooma kohta (m/loom)
over 100 to 200
üle 100 kuni 200
over 200 to 400
üle 200 kuni 400
over 600 to 800
üle 600 kuni 800
over 800
üle 800
Where cattle are housed indoors, a bedded area sufficient to allow all of the animals to lie simultaneously will be provided.
Sisetingimustes peetavatele kariloomadele tuleb võimaldada piisavalt suur allapanuga puhkeala, et kõik loomad saaksid samaaegselt lamada.
Where cubicles are not provided, this area will normally be approximately 70 % of the minimum floor area shown in the above table.
Asemete puudumisel on see ala tavaliselt 70 % ülaltoodud tabelis näidatud põranda minimaalsest pindalast.
The remainder of the enclosure can be non-bedded for feeding and exercise.
Ülejäänud, allapanuta ruum võib olla söömiseks ja liikumiseks.
If individual open-ended cubicles are provided as the bedded area, this area may be reduced in size, but the total number of cubicles should exceed animal numbers by 5 % to reduce competition and permit all animals to lie simultaneously.
Kui puhkealaks on üksikud lahtise otsaga asemed, siis võib selle ala pindala olla väiksem, kuid asemete üldarv peaks 5 % võrra ületama loomade arvu, et vähendada konkurentsi ja võimaldada loomadel samaaegselt lamada.
The design of cubicles is critical to their comfort, and specialist advice should be sought before installation.
Asemete mugavus sõltub eelkõige nende kavandamisest ja paigaldamise eel tuleb küsida spetsialisti arvamust.
It should include consideration of the body size of the animal, a surface sufficiently cushioned to prevent injury, adequate stall drainage, correctly positioned stall dividers and head rails, lateral and vertical freedom for head movement and adequate lunging space.
Soovitused peavad arvesse võtma looma suurust, pinna piisavat pehmendust vigastuste vältimiseks, piisavat äravoolu, vaheseinte õiget paigutust ja peareelinguid, pea lateraalselt ja vertikaalselt vabalt liigutamise võimalust ning piisavalt suurt ettepoole liikumise ruumi.
The height of the rear step should prevent dung entering the cubicle during cleaning, but not be of such a height that it causes damage to the feet during ingress and exit.
Tagumise astme kõrgus peaks olema piisav, et ära hoida puhastamise ajal aseme sõnnikuga saastumist, kuid see ei tohiks olla nii kõrge, et võiks sisenemisel või väljumisel põhjustada jalavigastusi.
Cubicle length is primarily determined by the weight of the animals.
Aseme pikkus sõltub eeskätt looma kaalust.
Cubicle width will vary, depending on the type of division used, but must be sufficient to allow the animals to lie comfortably without undue pressure being exerted by the divisions on vulnerable parts of the body.
Aseme laius on erinev, sõltuvalt vaheseinte tüübist, kuid see peab võimaldama loomadel mugavalt lamada, ilma et vaheseinad suruksid tundlikele kehaosadele.
Specialist advice should be sought on the design and installation of cubicles.
Asemete kavandamisel ja paigaldamisel tuleb kasutada spetsialisti abi.
The trough space provided will allow all animals to feed at the same time, unless the diet is available ad libitum (see above table).
Kõigil loomadel peab olema võimalus samaaegselt rennist süüa, välja arvatud juhul, kui toitmine on ad libitum (piiramatu) (vaata tabelit eespool).
Horned cattle require more trough space than polled animals, and due allowance should be made for this.
Tuleb arvestada, et sarvedega loomad vajavad rohkem ruumi ja pikemaid renne kui sarvedeta loomad.
Lactating dairy cows will require 50 % more space.
Lakteerivad lüpsilehmad vajavad 50 % rohkem ruumi.
Water bowls: a minimum of two water bowls should be provided when cattle are group-housed.
Veenõud: kariloomade rühmas pidamisel peab olema vähemalt kaks veenõud.
For groups of over twenty cattle, at least one drinking bowl for ten animals should be provided.
Rohkem kui 20pealisele kariloomade rühmale peab olema vähemalt üks veenõu kümne looma kohta.
Where animals are milked by machine, equipment should be maintained to a high standard to prevent diseases such as mastitis.
Lüpsimasina kasutamisel peavad seadmed haiguste, näiteks mastiidi, ärahoidmiseks vastama kõrgele standardile.
Horned cattle may present a danger to personnel in confined spaces.
Sarvedega kariloomad võivad kinnistes ruumides osutuda töötajatele ohtlikeks.
Under these circumstances, it may be necessary to consider dehorning.
Sellisel juhul tuleb kaaluda sarvede eemaldamist.
Wherever possible, this should be carried out on calves under the age of eight weeks.
Võimalusel tuleb see protseduur läbi viia alla kaheksa nädala vanustel vasikatel.
Sheep (Ovis aries) are grazing animals which, because of differences between breeds, for example fleece characteristics, will thrive in a wide range of climatic conditions.
Lambad (Ovis aries) on kariloomad, kes sõltuvalt tõugudevahelistest erinevustest, näiteks villa omadustest, võivad elada väga erinevates kliimatingimustes.
Under natural or farming conditions, sheep are very social, spending all their lives close to other members of the flock whom they recognise individually.
Looduses või põllumajandusettevõttes on lambad väga seltsivad loomad, kes veedavad kogu oma elu teiste karjaliikmete läheduses ja karja liikmed tunnevad üksteist.
As a species, they are therefore particularly disturbed by social isolation, a factor which should be taken into account when designing animal accommodation.
Seetõttu on nad sotsiaalsest isolatsioonist eriti häiritud. Seda asjaolu tuleb arvesse võtta loomapidamisrajatiste kavandamisel.
However, in terms of social cohesion there are recognisable variations between breeds as, for example, hill sheep tend not to flock closely together when left undisturbed.
Siiski on tõugude lõikes märgata erinevusi sotsiaalse ühtekuuluvuse osas, näiteks häirimatus olekus mägilambad ei hoia tavaliselt karjas üksteise lähedusse.
Goats (Capra hircus) are a naturally inquisitive species and generally interact well with other animal species and humans.
Kitsed (Capra hircus) on loomu poolest uudishimulikud liik ning saavad üldiselt teiste loomaliikide ja inimestega hästi läbi.
Like sheep, goats live in social groups and are disturbed by social isolation.
Sarnaselt lammastega elavad kitsed sotsiaalsetes rühmades ning neid häirib isolatsioon.
They prefer warm conditions and do not tolerate wet and windy conditions well.
Neil on märkimisväärne ronimisoskus, mida nad kasutavad toiduotsingutel.
Under extreme conditions, sheep will require access to natural or artificial wind-break shelter and shade, whilst different coat characteristics mean that goats are less tolerant of prolonged rain and should have free access to roofed shelter areas whilst outside.
Äärmuslikes ilmastikuoludes vajavad lambad kas looduslikku või tehislikku tuulevarju või varjualust, samas kui kitsede teist laadi karvkate ei võimalda neil pikka aega vihmasadu taluda ning neil peaks olema väljas viibides vaba sissepääs katusega varjualustesse.
Recently shorn animals may need higher environmental temperatures than fleeced animals.
Hiljaaegu pöetud loomad võivad vajada kõrgema temperatuuriga keskkonda kui villakasukaga loomad.
Adult sheep and goats of wool breeds should be shorn at least once per year, unless this would compromise their welfare.
Täiskasvanud villatõugu lambaid ja kitsi tuleb pügada vähemalt üks kord aastas, välja arvatud juhul, kui see kahjustaks nende heaolu.
Entire adult males from both species can be more solitary than females and young offspring.
Mõlemast liigist suguküpsed isasloomad võivad eelistada emasloomadest ja noorloomadest üksildasemat eluviisi.
They may be aggressive, particularly during the breeding season, requiring careful management to reduce the risks of fighting and injury to handlers.
Nad võivad olla agressiivsed, eriti paaritumishooajal, ning vajada hoolikat kohtlemist, et vähendada võitlemise ohtu ja töötajate vigastamist.
Horned and polled goats should not be housed together.
Sarvedega ja sarvedeta kitsi ei tohi koos pidada.
Sufficient raised areas of appropriate size and quantity to prevent dominant animals impeding access should be provided for goats.
Kitsede hoidmiskohtades peab olema sobiva suurusega ja piisaval hulgal tõstetud alasid, et domineerivad loomad ei takistaks teiste loomade liikumist.
Table G.2.
Tabel G.2
Sheep and Goats: Minimum enclosure dimensions and space allowances
Lambad ja kitsed: hoidmiskoha miinimummõõdud ja ruumi minimaalne suurus
Minimum partition height [20](m)
Vaheseina minimaalne kõrgus [20](m)
Trough space for ad-libitum feeding (m/animal)
Küna suurus piiramatul söötmisel (m/loom)
Trough space for restricted feeding (m/animal)
Küna suurus piiratud söötmisel (m/loom)
Up to 20
alla 20
over 20 to 35
üle 20 kuni 35
over 35 to 60
üle 35 kuni 60
over 60
üle 60
The entire enclosure should have a solid floor with appropriate bedding provided.
Kogu hoidmiskoht peaks olema kõvapõhjalise põrandaga ja kaetud sobiva allapanuga.
In indoor enclosures for sheep and goats at least one drinking point per twenty animals should be provided.
Siseruumides asuvates lammaste ja kitsede hoidmiskohtades peaks olema vähemalt üks jootmiskoht iga kahekümne looma kohta.
Dyeing the fleece or coat using recognised non-toxic agricultural marker products may be used for short-term experiments in short-wool breeds of sheep and in goats.
Lühikese karvaga lambatõugude ja kitsede märgistamiseks lühiajalistes katsetes võib kasutada villa või karva värvimist lubatud mittetoksilise põllumajandusliku märgistamistootega.
The domestic pig (Sus scrofa) is descended from the European wild boar.
Kodusiga (Sus scrofa) põlvneb Euroopa metsseast.
Although subject to intensive selection pressure over many generations for production characteristics of economic importance, domesticated pigs have largely retained the same behavioural repertoire as their ancestors.
Kuigi neid on põlvkondade vältel aretatud paremate majanduslike tootmisnäitajate saavutamise nimel, on kodusead üldjoontes säilitanud oma esivanemate käitumisharjumused.
Under unrestricted conditions, they live in small family groups, show a crepuscular diurnal rhythm and have strongly developed exploratory behaviour.
Vabalt elades on nad väikestes pererühmades, muutuvad aktiivseks hämaruse saabudes ning neil on tugevalt arenenud uuriv käitumine.
They are omnivorous and a large part of their active time is spent foraging for food.
Nad on kõigesööjad ja suur osa nende aktiivsest ajast kulub toiduotsingule.
At birth, sows farrow in social isolation and construct a nest prior to parturition.
Emised ehitavad enne poegimist pesa ja poegivad üksinduses.
Weaning is gradual and is completed at about four months of age, and piglets integrate gradually into the social group with little aggression.
Võõrutamine on järkjärguline ja see viiakse lõpule umbes neljakuuselt ning põrsad sulanduvad vähese agressiivsusega aegamööda sotsiaalsesse rühma.
Mini-pigs differ from the farm pig in many significant respects.
Minisead erinevad põllumajanduslikult peetavast seast paljude oluliste aspektide poolest.
A number of different mini-pig strains have been developed by conventional breeding procedures in order to produce a small pig as a laboratory animal suitable for research purposes.
Mitmed minisea liigid on aretatud traditsiooniliste aretusmeetoditega sooviga luua labori tingimustes katsete läbiviimiseks sobiva kasvuga väike siga.
For the purpose of this annex, the mini-pig is considered as a small pig breed for usage for experimental and other scientific purposes and with an adult body weight typically not exceeding 60 kg, but can be as high as 150 kg in some strains.
Käesoleva lisa tähenduses on minisiga teaduslikes katsetes ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatav väikest tõugu siga, kelle täiskasvanud isendi kaal ei ületa tavaliselt 60 kg, kuid võib mõne liini puhul olla kuni 150 kg.
Because of this difference in body size at maturity, recommendations for farm pigs cannot always be extrapolated on a simple weight basis.
Nimetatud erinevuse tõttu täiskasvanud looma kaalus ei saa põllumajanduslikult peetavatele sigadele antud soovitusi alati ekstrapoleerida ainuüksi kaalu alusel.
Recommendations in this document apply to both types of pig, with specific requirements of mini-pigs annotated where necessary.
Käesolevas dokumendis toodud soovitused kehtivad mõlemale seatüübile, vajaduse korral on välja toodud minisigade kohta käivad täpsustavad nõuded.
Pigs and mini-pigs are highly sensitive to environmental temperature and place a high behavioural priority on thermoregulation.
Sead ja minisead on väga tundlikud keskkonna temperatuuri osas ning termoregulatsioon on oluline käitumise mõjutaja.
Pigs may be kept in a uniform, temperature-controlled environment, in which case the whole room should be maintained within the thermoneutral zone.
Sigu võib pidada ühtse, kontrollitud temperatuuriga keskkonnas. Sellisel juhul peab kogu ruum moodustama ühe termoneutraalse tsooni.
Alternatively, they may be kept in an enclosure with different microclimates, by providing localised heating or kennelling of the lying area and provision of adequate bedding material.
Alternatiivselt saab sigu pidada erineva mikrokliimaga hoidmiskohtades, varustades lamamisala kohaliku küttekehaga või jaotades selle sulgudeks ja varustades sobiva asemematerjaliga.
A temperature gradient within the enclosure is considered beneficial.
Sulusisest temperatuurigradienti peetakse kasulikuks.
Outdoor pigs can compensate for lower ambient temperature provided that adequate shelter, with plentiful dry bedding, and additional food is provided.
Välistingimustes peetavatele sigadele saab keskkonna madalat temperatuuri kompenseerida rohke kuiva allapanuga varjualusega ja lisasööda andmisega.
Table G.3.
Tabel G.3
Pigs and minipigs: Guideline temperature ranges for single-housed animals
Sead ja minisead: soovitatavad temperatuurivahemikud üksikult peetavatele loomadele
Liveweight
Eluskaal
Recommended temperature range ( oC)
Soovitatav temperatuurivahemik ( oC)
Less than 3 kg
alla 3 kg
from 3 to 8 kg
alates 3 kuni 8 kg
over 8 to 30 kg
üle 8 kuni 30 kg
over 30 to 100 kg
üle 30 kuni 100 kg
over 100 kg
üle 100 kg
In addition to body weight, suitable temperatures will vary according to sexual maturity, the presence or absence of bedding, group housing, and the caloric intake of the animal.
Lisaks kehakaalule varieeruvad sobivad temperatuurid ka seksuaalse küpsuse, allapanu olemasolu või puudumise, rühmas pidamise ja loomasööda kalorsuse lõikes.
Within the ranges given, animals of lower body weight, without bedding or with restricted caloric intake should be provided with the higher temperatures.
Toodud vahemike piires peaks väiksema kehakaaluga, allapanuta või piiratud kalorsusega sööta saavad loomade keskkonna temperatuur olema kõrgem.
Piglets of low body weight are very sensitive to environmental temperature and should be provided with higher temperatures.
Väikse kehakaaluga põrsad on väga tundlikud keskkonna temperatuuri suhtes ning nende elukeskkond peab olema soojem.
Litters of newborn piglets should be offered a lying area minimum of 30 oC, decreasing to 26 oC at the age of two weeks.
Vastsündinud põrsaste pesakonna magamisase peaks olema vähemalt 30 oC, kahenädalaseks saamisel 26 oC.
For farrowing/lactation rooms, the minimum room temperature necessary is that required to allow an adequate temperature to be maintained in the piglet lying area, taking account of any local heat supply.
Poegimissulgude või imetamissulgude vajalik minimaalne temperatuur on selline, mis on vajalik põrsaste lamamiskohas piisavalt kõrge temperatuuri säilitamiseks, arvestades kohaliku küttekeha olemasolu.
Because of their high metabolic activity, lactating sows are prone to heat stress and farrowing room temperatures should ideally not exceed 24 oC.
Imetavad emised on tänu kõrgele ainevahetuse aktiivsusele vastuvõtlikud kuumastressile ning imetamissulgudes ei tohi temperatuur ületada 24 oC.
(See paragraph 3 of the general considerations for farm animals and mini-pigs)
(Vaata üldised kaalutlused põllumajandusloomadele ja minisigadele, punkt 3)
Pigs show spatial separation of different behaviours such as lying, feeding and excretion.
Sead kasutavad ruumi eri osi kindlaks tegevuseks, näiteks lamamine, söömine ja ekskrementide väljutamine.
Enclosures should therefore allow for the establishment of separate functional areas by providing either plentiful space or appropriate subdivision of the enclosure area.
Seetõttu tuleb sulgudes võimaldada erineva funktsiooniga alade loomist, kasutades kas piisavalt avarat ruumi või paigaldades hoidmiskohtadesse sobivad vaheseinad.