natgillin/translations-raw huggingface dataset:
OJ C 267, 6.11.2003, p. 2.
ELT C 267, 6.11.2003, lk 2.
OJ L 179, 14.7.1999, p. H1.Regulation as last amended by Regulation (EC) No 2165/2005 (OJ L 345, 28.12.2005, p.,).
EÜT L 179, 14.7.1999, lk. 1, Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2165/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 1).
According to the case law of the European Court of Justice, an improvement in the competitive position of an enterprise as a result of state aid is generally speaking a distortion of competition in relation to competing enterprises which do not receive such support (Case C-730/79, Philip Morris ECR [1980] 2671, paragraphs 11 and 12).
Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale on riigiabi saanud ettevõtte konkurentsipositsiooni paranemine konkurentsi kahjustamine teiste ettevõtete suhtes, kes riigiabi ei saa (17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas C-730/79: Philip Morris v. komisjon (EKL1980, lk 2671, punktid 11 ja 12).
Germany's intra-Community trade in wine comprised 10364600 million hectolitres in imports and 1881900 million hectolitres in exports in 1999.
aastal importis Saksamaa ühendusest 10364600 ja eksportis ühendusse 1881900 miljonit hektoliitrit veini.
Case C-156/98, Germany v Commission ECR [2000] I-6857, paragraph 26.
septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-156/98: Saksamaa v. Euroopa Komisjon (EKL 2000, lk I-6857, punkt 26).
Case T-93.02, Confédération nationale du Crédit Mutuel v Commission ECR [2005] (not yet published) paragraph 95.
jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas T-93/02: Confédération nationale du Crédit Mutuel v. Euroopa Komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata), punkt 95.
OJ L 83, 27.3.1999, p. 1 Regulation as amended by the2003 Act of Accession.
EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.
In 2000, a total of EUR 155460 was paid out.
aastal maksti kokku 155460 eurot.
The scheme was financed from funds of the district administrations and of the Schweich local authority.
Abikava rahastati kreisivalitsuste ja Schweichi kohaliku omavalitsuse vahenditest.
CMO
Ühine turukorraldus
The aid scheme in question was financed from public funds of the districts concerned and of one municipality in the German Land Rhineland-Palatinate.
Kõnealust kava rahastati asjaomaste kreiside ja ühe Rheinland-Pfalzi liidumaa kohaliku omavalitsuse riiklikest vahenditest.
The aid is liable to distort competition and to affect trade between Member States.
Abi moonutab konkurentsi ja kahjustab liikmesriikide vahelist kaubandust.
The cost of acquiring shares was normally EUR 293,99.
Osakute tavaline ostuhind oli 293,99 eurot.
Where the cost was less, the grant was reduced proportionately.
Kui hind oli madalam, vähendati vastavalt toetuse summat.
No separate data are available for Rhineland-Palatinate.
Rheinland-Pfalzi liidumaa kohta eraldi andmeid ei ole.
(Source: German Federal Statistics Office).
(Allikas: Saksamaa riiklik statistikaamet).
concerning the State aid granted by the Netherlands to Holland Malt BV
milles käsitletakse Madalmaade poolt Holland Malt BV-le antud riigiabi
(notified under document number C(2006) 4196)
(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4196 all)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provision(s) cited above and having regard to their comments,
olles palunud huvitatud isikutel esitada eelnimetatud artikli kohaselt oma märkused ja võttes neid märkusi arvesse
The measure was notified in accordance with Article 88 (3) of the EC Treaty by letter of 31 March 2004, registered on 6 April 2004.
Meetmest teatati 31. märtsi 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 6. aprillil 2004, vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3.
By letters of 1 June 2004, 12 August 2004 and 16 February 2005, the Commission asked the Netherlands for further information.
juuni 2004. aasta kirjas, 12. augusti 2004. aasta kirjas ja 16. veebruari 2005. aasta kirjas küsis komisjon Madalmaadelt lisateavet.
By letters dated 5 July 2004, 17 December 2004 and 15 March 2005, registered as received on 7 July 2004, 3 January 2005 and 23 March 2005 respectively, the Netherlands replied to the Commission's requests.
Madalmaad vastasid komisjoni küsimustele 5. juuli 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 7. juulil 2004; 17. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. jaanuaril 2005. ja 15. märtsi 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 23. märtsil 2005.
By letter dated 5 May 2005, the Commission informed the Netherlands of its decision to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the Treaty concerning this aid measure.
mai 2005. aasta kirjas teatas komisjon Madalmaadele oma otsusest algatada kõnealuse abimeetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus.
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Communities.
Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas.
The Commission requested the interested parties to submit their comments on the aid measure in question.
Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnealuse abimeetme kohta.
By letter dated 10 June 2005 the Netherlands submitted a series of comments.
juuni 2005. aasta kirjas esitasid Madalmaad mitu märkust.
The Commission received comments from interested parties.
Komisjon sai märkusi huvitatud isikutelt.
It forwarded them to the Netherlands, which was given the opportunity to react; the Netherlands' comments were received by the Commission by letter dated 14 October 2005.
Komisjon edastas need Madalmaadele, andes võimaluse neile vastata; Madalmaad esitasid oma märkused komisjonile 14. oktoobri 2005. aasta kirjas.
DESCRIPTION OF THE AID MEASURE
ABIMEETME KIRJELDUS
The Netherlands has decided to grant a subsidy to Holland Malt BV under a regional investment scheme ‘Regionale investeringsprojecten 2000’ (hereinafter called the IPR scheme).
Madalmaad otsustasid anda Holland Malt BV-le toetust piirkondliku investeerimiskava “Regionale investeringsprojecten 2000” (edaspidi “IPR kava”) raames.
The regional investment scheme was approved by the Commission in 2000; on 18 February 2002 an amendment to the scheme was also approved, whereby the IPR scheme was applied to the sectors processing and selling agricultural products listed in Annex I to the Treaty.
Komisjon kiitis kõnealuse piirkondliku investeerimiskava heaks 2000. aastal; 18. veebruaril 2002. aastal kiideti heaks ka IPR kava muudatus, mille kohaselt hakati kava kohaldama EÜ asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise valdkondade suhtes.
The present case concerns a subsidy for an investment project of Holland Malt BV.
Käesoleval juhul käsitletakse Holland Malt BV investeerimisprojektile antud toetust.
Holland Malt BV, hereinafter referred to as ‘Holland Malt’, is a joint venture between the brewery Bavaria NV and Agrifirm, a cooperative association of cereal producers in North Netherlands and Germany.
Holland Malt BV (edaspidi “Holland Malt”) on õlletehase Bavaria NV ning Põhja-Madalmaade ja Saksamaa teraviljatootjate ühistu Agrifirm ühisettevõte.
The subsidy is for building a malting plant in Eemshaven, in the municipality of Eemsmond.
Toetus on ette nähtud linnasetehase rajamiseks Eemsmondi omavalitsuse territooriumil Eemshavenis.
As a result of the investment, the various stages (storage and processing of malting barley and the production of and trade in malt) will be integrated in one chain.
Investeeringuga integreeritakse eri tootmisetapid (õlleodra ladustamine ja töötlemine ning linnaste tootmine ja turustamine) ühte ahelasse.
The decision by Holland Malt to invest was taken after the Dutch government had committed itself to granting a subsidy by letter dated 23 December 2003.
Holland Malt tegi investeerimisotsuse pärast seda, kui Madalmaade valitsus oli 23. detsembri 2003. aasta kirjas võtnud endale kohustuse anda toetust.
The commitment was entered into subject to approval of the aid by the European Commission.
Kohustus võeti tingimusel, et Euroopa Komisjon kiidab abi heaks.
The building activities of Holland Malt in Eemshaven started in February 2004.
Holland Malt hakkas Eemshavenisse linnasetehast ehitama 2004. aasta veebruaris.
The plant became operational in April 2005.
Tehas alustas tööd 2005. aasta aprillis.
In initiating the procedure under Article 88(2) of the Treaty, the Commission had regard to the following:
Algatades EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse, võttis komisjon arvesse järgmist.
Having established that the measure at this stage would appear to be state aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty, the Commission investigated whether there were any derogations which meant that the measure could be considered compatible with the common market.
Olles tuvastanud, et kõnealuses etapis oleks meede ilmselt riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, uuris komisjon, kas on erandeid, mille kohaselt saaks meedet pidada ühisturuga kokkusobivaks.
In view of the measure's characteristics, the only possible derogation is that in Article 87(3)(c) of the Treaty, under which aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest, may be considered compatible with the common market.
Meetme iseloomu arvesse võttes on ainus võimalik erand asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c ettenähtud erand, mille kohaselt on teatava majandustegevuse või teatava majanduspiirkonna arengu soodustamiseks antud abi ühisturuga kokkusobiv, kui selline abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.
As the aid was linked to an investment in the processing and marketing of agricultural products, the Commission had to verify whether all requirements of point 4.2 of the guidelines were fulfilled.
Kuna abi oli seotud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise valdkonna investeeringutega, pidi komisjon kontrollima, kas kõik suuniste punkti 4.2 tingimused on täidetud.
The Commission doubted the applicability of Article 87(3)(c) of the Treaty, for the following reasons:
Komisjon kahtles EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaldatavuses järgmistel põhjustel.
Point 4.2.5 of the guidelines states that no aid may be granted for investments in connection with the processing and marketing of agricultural products unless sufficient evidence can be produced that normal market outlets for the products concerned can be found.
Suuniste punkti 4.2.5 kohaselt on keelatud anda toetust põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega seotud investeerimisprojektidele juhul, kui ei ole piisavaid tõendeid kõnealuste toodete tavapäraste turuväljundite olemasolu kohta.
On the basis of the information available to the Commission at the time of the opening of the procedure, it could not be excluded that the malt market showed overcapacity.
Menetluse algatamise ajal komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal ei saa välistada, et linnaseturul valitseb liigne tootmisvõimsus.
Holland Malt argued that it provided ‘premium malt’ of high quality for the production of ‘premium beer’ and that the market for this kind of malt and beer was still growing.
Holland Malt väitis, et kvaliteetseid preemium-klassi linnaseid toodetakse preemium-klassi õlle valmistamiseks ning kõnealuse linnase- ja õlleklassi turg üha kasvab.
However, at the time of the opening of the procedure, it was not clear whether ‘premium malt’ and ‘premium beer’ were not simply marketing concepts and therefore did not correspond to a specific separate product market for which overcapacity could be excluded.
Menetluse algatamise ajal ei olnud siiski selge, kas preemium-klassi linnased ja preemium-klassi õlu on vaid turustuse mõisted ja ei vasta seetõttu konkreetsele eraldi kaubaturule, mille puhul on välistatud liigne tootmisvõimsus.
The Commission received comments from
Komisjonile saatsid oma märkused järgmised huvitatud isikud:
the Finnish Maltsters' Association
Soome Linnasetootjate Liit
the Maltsters's Association of Great Britain
Suurbritannia Linnasetootjate Liit
the German Maltsters' association
Saksamaa Linnasetootjate Liit
the French Maltsters' Association
Prantsusmaa Linnasetootjate Liit
the Danish Maltsters' Association
Taani Linnasetootjate Liit
an interested party which on grounds of potential damage requested that its identity be withheld
huvitatud isik, kes võimaliku kahju tekkimise tõttu soovis, et tema andmeid ei avaldataks
the Dutch Agriculture and Horticulture Organisation (LTO Nederland)
Madalmaade Põllumajandus– ja Aiandusorganisatsioon (LTO Nederland)
the Dutch province of Groningen.
Madalmaade Groningeni provints.
The Finnish Maltsters' Association opposes the Netherlands' intention to grant a subsidy to Holland Malt B.V, saying that state subsidies for malting plant investments will have an anti-competitive impact.
Soome Linnasetootjate Liit on vastu Madalmaade kavatsusele anda toetust Holland Malt BV-le, väites et linnasetehase investeeringutele antav riigiabi kahjustab konkurentsi.
It mentions that the overcapacity in the malting industry in the Community is about one million tonnes, which would necessitate a closure of 10 % of the capacity during the coming years.
Liit märgib, et ühenduse linnasetööstuse liigne tootmisvõimsus ulatub ligikaudu miljoni tonnini, mistõttu tuleb lähiaastatel vähendada tootmisvõimsust 10 %.
As for Holland Malt's claim that it provides ‘premium malt’ for the production of ‘premium beer’, the Finnish Maltsters' Association mentions that existing malting houses in the Community can already serve the market with a wide range of malts including high quality ‘premium malt’.
Seoses Holland Malti väitega, et ta toodab preemium-klassi linnaseid preemium-klassi õlle valmistamiseks, märgib Soome Linnasetootjate Liit, et olemasolevad ühenduse linnasetehased juba pakuvad turul suurt valikut linnaseid, sealhulgas ka kvaliteetseid preemium-klassi linnaseid.
The Maltsters Association of Great Britain strongly believes that any state aid for malting must by expressly prohibited.
Suurbritannia Linnasetootjate Liit on veendunud, et igasugune riigiabi andmine linnasetööstusele tuleb sõnaselgelt ära keelata.
It refers to a letter of 2004 from Euromalt, the European association representing the malting industry, to the Commission, in which the association expresses its concern that no new malting capacity should receive state funding due to the existing overcapacity of malt production in both the Community and the world market.
Liit viitab Euroopa linnasetööstust esindava ühenduse Euromalti poolt 2004. aastal komisjonile saadetud kirjale, milles Euromalt avaldab arvamust, et nii ühenduse turul kui ka maailmaturul valitseva linnasetehaste liigse tootmisvõimsuse tõttu ei tohiks ükski uus linnasetehas saada riigiabi.
According to the association, the Member States have a malting capacity of 8,8 million tonnes, with demand at about 5,9 million tonnes.
Ühenduse sõnul on liikmesriikide linnasetehaste tootmisvõimsus 8,8 miljonit tonni, samas kui nõudlus on ligikaudu 5,9 miljonit tonni.
This leaves a potential Community export surplus of 2,9 million tonnes to serve a global market in which 4,3 million tonnes are traded annually.
Seetõttu on ühenduse võimalik maailmaturule eksporditav ülejääk 2,9 miljonit tonni, kus kaubeldakse 4,3 miljoni tonni linnastega aastas.
Community malt export licences were issued in the 2003/2004 marketing year for a total of 2,48 million tonnes.
2003./2004. turustusaastal väljastati ühenduses linnaste ekspordilubasid kokku 2,48 miljoni tonni ulatuses.
In the marketing year ending June 2005, this fell to 2,22 million tonnes, reflecting the difficult market situation and limited market opportunities for Community maltsters.
aasta juunis lõppeval turustusaastal langes kogus 2,22 miljoni tonnini, kajastades turu rasket olukorda ja ühenduse linnasetootjate piiratud turuvõimalusi.
The Maltsters' Association of Great Britain estimates that the surplus of malt in the Community is 500000 tonnes, which is expected to grow to nearly one million tonnes due to a combination of new capacity still to come on stream and reduced export demand from Russia and Eastern Europe as those areas have become virtually self-sufficient.
Suurbritannia Linnasetootjate Liidu hinnangul on ühenduse linnasetehaste tootmisvõimsuse ülejääk 500000 tonni, mis arvatavasti kasvab miljoni tonnini tootmisvõimsuste kasvu ja kahaneva nõudluse tõttu Venemaal ja Ida-Euroopas, sest kõnealused piirkonnad on nüüd praktiliselt majanduslikult sõltumatud.
According to the Maltsters' Association of Great Britain, the effect of this overcapacity has been that, in the current market for malt, prices have fallen to a level where variable costs are no longer covered.
Suurbritannia Linnasetootjate Liidu sõnul on liigse tootmisvõimsuse tõttu hinnad praegusel linnaseturul langenud tasemele, kus need ei kata enam muutuvkulusid.
The Maltsters Association of Great Britain furthermore contests the notion that the new Dutch capacity has been built to produce premium malt for premium markets.
Suurbritannia Linnasetootjate Liit vaidlustab ka väite, et Madalmaade uus linnasetehas on ehitatud preemium-klassi linnaste tootmiseks preemium-klassi turgudele.
There has been significant consolidation in the brewing industry and the majority of maltsters' customers want only high-quality malt that meets their exacting (and often global) specifications and satisfies all food safety requirements.
Õlletööstuses on toimunud märkimisväärne koondumine ja enamik linnasetootjate klientidest soovib osta ainult kõrgekvaliteedilisi linnaseid, mis vastavad nendepoolsetele (ja sageli globaalsetele) tingimustele ja kõikidele toiduohutusnõuetele.
To divide the malt market into premium and non-premium sectors defies reality, according to the Maltsters Association of Great Britain.
Suurbritannia Linnasetootjate Liidu sõnul on linnaseturu jagamine preemium-klassiks ja tavaklassiks vastuolus tegelikkusega.
The German Maltsters' Association is very concerned about the intention of the Netherlands to grant an investment subsidy for the establishment of a production plant for malt in the province of Groningen.
Saksamaa Linnasetootjate Liitu teeb väga murelikuks Madalmaade kavatsus anda investeeringutoetust linnasetehase rajamiseks Groningeni provintsi.
According to the German Maltsters' Association, exports from the Community to traditional sales areas such as the Mercosur countries and Russia/Ukraine will decline markedly due to the development of an own malting industry and protection against imports.
Saksamaa Linnasetootjate Liidu sõnul väheneb märgatavalt ühenduse eksport traditsioonilistesse müügipiirkondadesse, näiteks Mercosuri riikidesse ja Venemaale/Ukrainasse, kuna seal arendatakse oma linnasetootmist ning võetakse impordivastaseid meetmeid.
In addition, overseas competitors such as Canada and Australia are doing extremely well because of their proximity to the still growing beer markets of the Far East and South-East Asia and because of their governments' liberal trade policies.
Lisaks on ülemeremaadest konkurendid Kanada ja Austraalia väga edukad tänu Kaug-Ida ning Kagu-Aasia kasvavate õlleturgude lähedusele ja oma valitsuste liberaalsele kaubanduspoliitikale.
Simultaneously, malt sales in the internal market are stagnating, leading to an EU overcapacity in the Community of around one million tonnes.
Samal ajal on linnasemüük siseturul soikunud, mistõttu on ELi liigne tootmisvõimsus ühenduses umbes miljon tonni.
The German Maltsters' association considers that the promotion of local malting barley production is not a proper argument.
Saksamaa Linnasetootjate Liit leiab, et kohaliku õlleodra tootmise edendamine ei ole asjakohane argument.
It points out that the entire Dutch production of malting barley is already bought by the malting industry and that the new production plant in Groningen will depend on barley imports.
Liit rõhutab, et linnasetööstus on juba ära ostnud kogu Madalmaade kohaliku õlleodratoodangu ja Groningeni uus tehas hakkab sõltuma imporditud odrast.
The French Maltsters' Association is against any state aid for new malting factories in the Community.
Prantsusmaa Linnasetootjate Liit on vastu mis tahes riigiabi andmisele ühenduse uutele linnasetehastele.
It refers to the same letter from Euromalt as the Maltsters' Association of Great Britain and mentions the same production, import and export figures for malt.
Liit viitab samale Euromalti saadetud kirjale, millele viitas Suurbritannia Linnasetootjate Liit, ja esitab samu andmeid linnase tootmise, impordi ja ekspordi kohta.
It also states that malt is currently being traded at prices at which variable costs are not covered.
Liit väidab ka, et praegu müüakse linnaseid hindadega, mis ei kata muutuvkulusid.
According to the French Maltsters' Association, justifying the state aid for the Dutch investment by referring to a separate market for high-quality malt is not correct, since the majority of brewers ask for such high quality malt.
Prantsusmaa Linnasetootjate Liidu sõnul ei ole Madalmaade investeerimiskavale riigiabi andmise põhjendamine eraldi kvaliteetsete linnaste turu olemasoluga õige, sest enamik õlletehaseid nõuavad kvaliteetseid linnaseid.
Finally the French Maltsters' Association is of the opinion that the Community malting industry would actually have to close obsolete malting plants to improve market conditions.
Prantsusmaa Linnasetootjate Liidu arvates peaks ühenduse linnasetööstus turutingimuste parandamiseks hoopis iganenud linnasetehased sulgema.
The Danish Maltsters' Association objects to the planned subsidy for Holland Malt.
Taani Linnasetootjate Liit on Holland Malt-ile toetuse andmise vastu.
According to the Association, the malting industry worldwide is based on free market conditions.
Liidu sõnul toimib maailma linnasetööstus vabaturu tingimustes.
It is characterised by private ownership, its development being driven by private investments made by companies in the malting sector.
Selle alus on eraomandus ja selle arengut toetavad linnasesektori ettevõtete erainvesteeringud.
A subsidy of EUR 7,4 million out of a total investment of EUR 55 million would distort competition and give an unjustified comparative advantage for the company receiving such a subsidy, especially in the first years after commissioning.
55 miljoni euro suuruse koguinvesteeringu toetamine 7,4 miljoni euroga moonutaks konkurentsi ja annaks toetuse saanud ettevõttele põhjendamatu konkurentsieelise, eriti esimestel aastatel pärast tehase käivitamist.
The Danish Maltsters' Association furthermore objects to the argument whereby ‘premium malt’ is distinguished from ‘normal malt’.
Lisaks on Taani Linnasetootjate Liit vastu preemium-klassi linnaste ja tavaliste linnaste eristamisele.
Malt is a generic product, with slight variations, but subject to quality standards imposed by the brewing industry.
Linnased on tooteliik, millel on väikesed erinevused, kuid mis peab vastama õlletööstuse kehtestatud kvaliteedinõuetele.
Lastly, the Danish Maltsters' Association does not see any local or regional reasons to subsidise the investment in the Eemsmond region, which is, in its view, a normal developed region in the Netherlands with an infrastructure that is closely associated with the barley and malt supply chain.
Taani Linnasetootjate Liit ei näe mingeid kohalikke või piirkondlikke põhjusi, et toetada investeeringut Eemsmondi piirkonda, sest tema arvates on tegemist normaalselt areneva Madalmaade piirkonnaga, mille infrastruktuur on tihedalt seotud odra ja linnaste tarneahelaga.
The interested party which on grounds of potential damage requested that its identity be withheld objects to the subsidy for the following reasons.
Huvitatud isik, kes võimaliku kahju tekkimise tõttu palus, et tema andmeid ei avalikustataks, on toetuse vastu järgmistel põhjustel.