natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pigs have a high motivation to explore and should be provided with an environment of sufficient complexity to allow expression of species-specific exploratory behaviour.
Sead on väga uudishimulikud loomad ja nende keskkond peaks olema piisavalt keeruline, et rahuldada nende liigispetsiifilist vajadust avastamise järele.
All pigs should at all times have access to adequate amounts of materials for investigation and manipulation, including rooting, in order to reduce the risk of behavioural disorders.
Kõigil sigadel peaks kogu aeg olema võimalus piisavalt suure hulga materjali uurimiseks ja töötlemiseks (sh tuhnimiseks), et vähendada käitumishäirete tekkimise ohtu.
Table G.4. indicates the minimum space requirement for an animal at any given liveweight.
Tabel G.4 näitab ükskõik millise eluskaaluga loomale vajaliku ruumi minimaalset suurust.
Enclosures should be designed to accommodate the highest liveweight that pigs will finally reach in any given circumstance.
Hoidmiskohtade kavandamisel tuleb arvestada, et seal saaks pidada suurima lõpliku eluskaaluga sigu.
The number of enclosure changes should be minimised.
Loomade ühest hoidmiskohast teise kolimiste arv peab olema minimaalne.
Table G.4.
Tabel G.4
Pigs and Minipigs: Minimum enclosure dimensions and space allowances
Sead ja minisead: hoidmiskoha miinimummõõdud ja ruumi minimaalne suurus
Liveweight (kg)
Eluskaal (kg)
Minimum enclosure size [21](m2)
Hoidmiskoha minimaalne pindala [21](m2)
Minimum lying space per animal (in, thermoneutral conditions)
Minimaalne lamamisruum looma kohta (termoneutraalsetes tingimustes)
over 10 to 20
üle 10 kuni 20
over 20 to 30
üle 20 kuni 30
over 30 to 50
üle 30 kuni 50
over 50 to 70
üle 50 kuni 70
over 70 to 100
üle 70 kuni 100
over 150
üle 150
Adult (conventional) boars
Täiskasvanud (harilikud) kuldid
Where pigs are housed individually or in small groups, greater space allowances per animal are required than for those in larger groups.
Sigade üksikult või väikestes rühmades hoidmisel peab ruumi minimaalne suurus looma kohta olema suurem, kui suuremas rühmas hoidmise puhul.
Pigs should not be tethered at any time, and should not be confined in stalls or crates except for short periods of time necessary for feeding, insemination, veterinary or experimental purposes.
Sigu ei tohiks kunagi lõa otsa panna või sulgeda üksiksulgudesse või puuridesse, välja arvatud lühikeseks ajavahemikuks, mis on vajalik söötmiseks, seemendamiseks, veterinaarsetel põhjustel või teadusliku katse läbiviimiseks.
The accommodation for sows and piglets should enable the fulfilment of the special behaviour patterns of the sow before and after parturition, and those of the piglets after birth.
Poegimissulg peaks võimaldama emisel enne ja pärast poegimist harjumuspäraselt käituda ning laskma sama teha ka põrsastel.
Thus, although the use of farrowing crates can safeguard piglet survival and welfare under some conditions, the close confinement of sows during the perinatal and suckling periods should be limited as far as possible and loose housing systems should be aimed at.
Kuigi poegimissulud võivad teatud tingimustel kaitsta põrsaste heaolu ja päästa neid hukkumise eest, tuleb emiste kitsastes tingimustes hoidmist enne ja pärast poegimist ning imetamise ajal maksimaalselt piirata ning püüelda avaramate sulgude kasutamise poole.
The most appropriate flooring material will depend on the size and weight of the pigs.
Sobivaim põrandamaterjal sõltub sigade suurusest ja kaalust.
To facilitate provision of rooting/nesting substrate, it is desirable to provide a solid floor in the lying area of the pen.
Tuhnimis- või pesamaterjaliandmise kergendamiseks on soovitav kavandada aediku magamisalale kõvapõhjaline põrand.
Slatted floors can be of value in facilitating good hygiene, but the slat and void dimensions should be appropriate to the size of the pigs in order to prevent foot injuries.
Restpõrandad võivad osutuda väärtuslikuks hea hügieeni tagamisel, kuid avade mõõdud peavad jalavigastuste vältimiseks vastama sigade suurusele.
Pigs kept for meat production are typically fed ad libitum until approaching maturity, after which restricted feeding practices are necessary to avoid obesity.
Lihatootmiseks peetavaid sigu söödetakse tavaliselt piiramatult kuni täiskasvanuks saamiseni, seejärel on ülekaalulisuse vältimiseks vajalik söötmist piirata.
Mini-pigs are prone to become obese on conventional pig diets.
Minisigadel on sigade traditsioonilise söötmise puhul kalduvus ülekaalulisusele.
Special reduced calorie diets with increased fibre content help to prevent this problem.
Nimetatud probleemi vastu aitab eriline vähendatud kalorsuse ja kõrgendatud kiudainesisaldusega dieet.
Where feed restriction is necessary, pigs will show increased foraging motivation which can be expressed as increased activity and aggression, and development of stereotyped oral behaviours.
Sööda piiramisel suureneb sigade motivatsioon toitu otsida, mis võib väljenduda kõrgenenud aktiivsusena ja vägivallana ning stereotüüpsete suuliigutuste väljaarenemisena.
To avoid these problems it is important to modify diets to enhance satiety, for example by provision of increased dietary fibre, and to provide an appropriate foraging substrate such as straw.
Nende probleemide vältimiseks on oluline muuta toidu koostist nii, et tekiks täiskõhutunne, näiteks pakkudes rohkem kiudaineid ja andes toiduotsimiseks sobivat allapanu, näiteks õlgi.
With restricted feeding practices, young growing animals should be fed at least twice daily, whereas mature animals should be fed once daily, as an adequate meal size is important for the animal to reach satiety, and will minimise aggression.
Piiratud söötmisel tuleb kasvavaid noorloomi sööta vähemalt kaks korda päevas, samas kui täiskasvanud loomi tuleb sööta kord päevas. Täiskõhutunde saavutamiseks ja agressiivsuse vähendamiseks on oluline piisavalt suur toidukogus.
Where feeding is restricted, all individuals within the social group should have access to feed without causing aggression.
Kui söömist piiratakse, peab kõikidel rühma liikmetel olema vaba juurdepääs söödale.
Adequate trough space should be provided to ensure that animals can feed simultaneously.
Et kõik loomad saaksid ühel ajal süüa, peab küna olema piisava suurusega.
Recommended requirements are given in Table G.5.
Soovitatud tingimused on toodud tabelis G.5.
Where animals are housed singly or in small groups, the minimum trough space should be that for restricted feeding.
Kui loomi peetakse üksikult või väikestes rühmades, siis peaks küna minimaalne suurus vastama piiratud söötmise omale.
When animals are housed in larger groups and fed ad libitum, trough space can be shared and a lower total space is required.
Kui loomi peetakse suuremate rühmadena ja söödetakse piiramatult, siis võib küna olla ühine ja vajalik üldsuurus on väiksem.
Table G.5.
Tabel G.5
Pigs and minipigs: Minimum feeding trough space allowances
Sead ja minisead: söötmiskünade miinimumsuurus
Minimum trough space (cm)
Küna minimaalne suurus (cm)
(ad-libitum and restricted feeding [22])
(piiramatu ja piiratud söötmine [22]
Minimum trough space per animal on ad-libitum feeding
Küna minimaalne suurus looma kohta piiramatul söötmisel
(cm/animal)
(cm/loom)
Over 10 to 20
üle 10 kuni 20
Over 20 to 30
üle 20 kuni 30
Over 30 to 50
üle 30 kuni 50
Over 50 to 70
üle 50 kuni 70
Over 70 to 100
üle 70 kuni 100
Over 100 to 150
üle 100 kuni 150
Over 150
üle 150
As pigs are particularly sensitive to the consequences of water deprivation, in cases where they are group-housed, at least two drinking points per unit — or a large bowl allowing more than one pig to drink at the same time — should be provided to prevent dominant animals impeding access to the drinking point.
Kuna sead on eriti tundlikud veepuuduse suhtes, siis peab rühmasulus olema vähemalt kaks jootmiskohta või suur nõu, millest saab korraga juua vähemalt kaks siga, et vältida domineeriva looma poolt teistele loomadele jootmiskohale juurdepääsu takistamist.
To achieve this, the following drinking space allowances are recommended.
Selleks on soovitavad järgmiste mõõtudega jootmiskohad.
Table G.6.
Tabel G.6
Pigs and minipigs: Minimum drinking point allowances
Sead ja minisead: jootmiskohtade miinimummõõdud
Drinker type
Jooturi tüüp
No. of pigs per drinking point
Sigade arv jooturi kohta
Nipple or bite drinkers
Nippeljooturid
Large bowl drinkers (which allow at least two pigs to drink at the same time)
Suured kaussjooturid (korraga saavad juua vähemalt kaks siga)
Where pigs housed in larger groups are watered from an open trough, the minimum length of trough perimeter with access to water should be that allowing a single pig unimpeded access (as indicated in Table G.5. for restricted feeding space), or 12,5 mm of trough length per pig, whichever is the greater.
Kui suuremas rühmas peetavaid sigu joodetakse lahtisest jootmiskünast, siis peaks küna minimaalne ümbermõõt olema selline, et ühel seal oleks veele vaba juurdepääs (nagu näidatud tabelis G.5. küna miinimumsuurus piiratud söötmise korral) või 12,5 mm küna pikkusest sea kohta. Kasutada tuleb suuremat mõõtu.
Table G.7.
Tabel G.7
Pigs and minipigs: minimum drinking water flow rates for pigs
Sead ja minisead: sigade joogivee surve tase
Type of pig
Sea tüüp
Minimum water flow rate (ml/min)
Veesurve miinimumtase (ml/min)
Weaners
Võõrdepõrsad
Growers
Noorloomad
Dry sows and boars
Emised ja kuldid
Lactating sows
Imetavad emised
Bedding contributes to pig welfare in many ways.
Allapanu mõjutab sea heaolu mitmel viisil.
It enhances physical and thermal comfort (except in hot environmental conditions), can be eaten to provide gut fill and enhance satiety, and provides a substrate for foraging and nest-building behaviours.
See suurendab füüsilist ja termilist mugavust (välja arvatud kuumas keskkonnas), allapanu on võimalik täiskõhutunde saamiseks süüa ning see annab võimaluse toiduotsimiseks ja pesategemiseks.
The extent to which each of these different benefits can be provided will depend on the nature of the bedding, with long straw providing the best overall material but alternatives such as chopped straw, sawdust, wood shavings and shredded paper conferring some benefits.
Nimetatud kasutegurid sõltuvad allapanust, pikad õled on üldjoontes parim materjal, kuid kasutada võib ka järgmisi alternatiive: õlepuru, saepuru, puidulaastud ja paberiribad.
Bedding should be non-toxic and, where possible, provide structural diversity to stimulate exploratory behaviour.
Allapanu peab olema mittetoksiline ja avastamiskäitumise ergutamiseks võimaluse korral varieeruva tekstuuriga.
Bedding should be provided for all pigs, unless precluded for experimental reasons, and is particularly important for farrowing sows, which have a strong motivation to perform nest-building behaviour, and for pigs on restricted feeding regimes, which have a strong motivation to express foraging behaviour.
Kõik sead peavad saama allapanu, välja arvatud katsest tulenevatel põhjustel. Allapanu on eriti tähtis poegivatele emistele, kellel on tugev vajadus pesategemise käitumisharjumuste väljendamiseks, ja piiratud söötmisega sigadele, kellel on tugev vajadus toiduotsimise harjumuse väljendamiseks.
Equines evolved as grazers of open grasslands, and domestic horses and ponies (Equus caballus) and donkeys (Equus asinus) have retained the behavioural repertoire of their ancestors.
Hobuslased on arenenud lagedate rohumaade rohusööjatest loomadest ning koduhobused ja ponid (Equus caballus) ning eeslid (Equus asinus) on säilitanud oma esivanemate käitumisharjumused.
In the feral or free-ranging state, equines live in herds separated into small family groups or bands typically comprising one stallion, with several mares, foals and yearlings.
Metsikud või vabalt peetavad hobuslased elavad karjades, jagunedes väikesteks pererühmadeks või ühendusteks, mis tavaliselt koosnevad ühest täkust, mitmest märast, varssadest ja sälgudest.
The social structure develops as a clearly defined hierarchy, and individual animals within a group often form close pair bonds which it is important to recognise and maintain if possible.
Sotsiaalne struktuur areneb selgelt piiritletud hierarhiaks ning rühma üksikliikmed moodustavad paarid, mida tuleb võimalusel säilitada.
Mutual body care is a particularly important element in their social life.
Nende sotsiaalses elus on eriti olulisel kohal vastastikune kehahooldus.
Unlike ruminants, equines may graze continuously for many hours and under natural conditions they will spend fourteen to sixteen hours daily at this activity.
Erinevalt mäletsejatest võivad hobuslased karjamaal süüa mitmeid tunde järjest ja looduslikes oludes tegelevad nad sellega 14–16 tundi päevas.
Although their natural food is grass, herbs, and leaves, they are very selective regarding their choice of grass species and which part of the plant to eat.
Kuigi nende loomulik toit on rohi, maitsetaimed ja lehed, on nad rohttaimede liigi ja söödava taimeosa osas väga valivad.
Their normal daily pattern is to graze, move a few steps and graze again.
Nende tavaline päevane tegevus seisneb söömises, mõne sammu võrra edasi liikumises ja söömise jätkamises.
In this way they exercise as well as feed, and can cover long distances in a twenty-four hour period.
Sel viisil liikudes ja süües võivad hobuslased läbida ööpäevas pikki vahemaid.
Ideally, management systems for equines should accommodate their natural behaviour, in particular the need to graze, exercise, and socialise.
Ideaalselt võiks hobuslaste pidamisel lubada neil väljendada oma loomulikke käitumisharjumusi, eriti rohusöömist, liikumist ja suhtlemist.
They are flight animals and hence easily startled and this should also be taken into account.
Tuleb ka arvestada, et tegemist on kergesti ehmuvate ja põgenevate loomadega.
Rugs can be used in cool conditions, especially if hair has been clipped, but these should be removed and checked daily.
Külmal ajal võib kasutada tekke, eriti juhul, kui hobuseid on pöetud, kuid tekke tuleb igapäevaselt eemaldada ja kontrollida.
The mane and tail of equines provide protection from adverse weather conditions and from flies and should not be removed or cut short.
Hobuslaste lakk ja saba kaitsevad loomi ilmastikuolude ja kärbeste eest ning neid ei tohiks eemaldada või lühikeseks lõigata.
Where manes and tails need to be shortened or tidied this should be achieved by trimming rather than by pulling.
Lakka ja saba tuleb lühendada ja hõrendada pigem kärpides kui karvu välja tõmmates.
Ideally, equines should be kept at pasture or have access to pasture for at least six hours a day.
Hobuslastele sobib ideaalselt koplis pidamine või ligipääs koplile vähemalt kuus tundi päevas.
Where equines are kept with minimal or no access to grazing then additional roughage should be provided to extend the time spent feeding and reduce boredom.
Kui hobuslaste koplis viibimist piiratakse minimaalse ajani või ei lasta loomi üldse koplisse, siis tuleb lisaks anda koresööta, et pikendada söömise aega ja vähendada igavust.
In indoor enclosures, group-housing systems are preferred since these provide opportunities for socialisation and exercise.
Siseruumides asuvates hoidmiskohtades on eelistatud rühmas pidamine, kuna see annab võimaluse suhelda ja liikuda.
For horses it is essential that great care is taken to ensure social compatibility of groups
Hobuste puhul on hädavajalik moodustada rühmad läbimõeldult, et tagada loomade omavaheline kokkusobivus.
The total space requirement for indoor enclosures will depend on whether animals also have daily access to additional areas for grazing and/or other forms of exercise.
Siseruumides asuvate hoidmiskohtade vajalik üldpind sõltub sellest, kas loomadel on igapäevane ligipääs täiendavatele söömisaladele ja/või teistele liikumisvõimalustele.
The figures below assume that such additional areas will be provided.
Allpool toodud suurused on esitatud arvestusega, et võimaldatakse ka selliseid täiendavaid alasid.
If not, then space allowances should be increased significantly.
Kui seda ei võimaldata, siis tuleb minimaalseid mõõtusid oluliselt suurendada.
Table G.8.
Tabel G.8
Equines: Minimum enclosure dimensions and space allowances
Hobuslased: hoidmiskoha miinimummõõdud ja ruumi minimaalne suurus
Wither height
Turja kõrgus
For each animal held singly or in groups of up to 3 animals
Iga üksikult või kuni 3 liikmelises rühmas peetava looma kohta
For each animal held in groups of 4 or more animals
Iga looma kohta 4liikmelises või suuremas rühmas pidamisel
Foaling box/mare with foal
Poegimisboks/mära varsaga
over 1,40 to 1,60
üle 1,40 kuni 1,60
over 1,60
üle 1,60
The shortest side should be a minimum of 1,5 × the wither height of the animal.
Boksi kõige lühem külg peaks olema vähemalt 1,5 × looma turjakõrgus.
The height of indoor enclosures should allow animals to rear to their full height to safeguard the welfare of the animals.
Tallide kõrgus peaks loomade heaolu kaitsmiseks olema selline, et loomadel oleks ruumi end tagajalgadele täiesti püsti ajada.
Slatted floors should not be used for equines.
Hobuslastele ei sobi restpõrandad.
Incorrect feeding of equines can have very serious welfare implications, causing illnesses such as colic and laminitis.
Hobuslaste ebaõige söötmine võib nende heaolule väga halvasti mõjuda, põhjustades haigusi, näiteks koolikuid ja kabjanahalamellide põletikku.
Since they naturally graze for long periods, they should ideally have constant access to forage in the form of fresh grass, hay, silage or straw.
Kuna hobuslased söövad looduslikes oludes kaua aega järjest, siis peaks neil ideaalis olema pidev juurdepääs värskele rohule, heinale, silole või õlgedele.
Where they are not given the opportunity to graze, they should be provided with a suitable quantity of long fibre/roughage every day.
Kui neil puudub koplis söömise võimalus, siis peaks neil olema iga päev piisaval hulgal pikakiulist või koresööta.
Where possible roughage should be fed on the ground or in suitably designed round bale feeders.
Võimaluse korral tuleb koresööt asetada põrandale või sobivatesse ringkünadesse.
Hay nets and racks should be designed and positioned to minimise risk of injury.
Heinavõrkude ja -aluste kuju ja paigutus ei tohi tekitada vigastusi.
If ‘hard’ (concentrate) feed is offered to animals, particularly where the animals are housed in groups the feeding order should, where possible, follow the herd order of dominance.
Kui loomadele antakse jõusööta (kontsentreeritud sööta), eriti loomade rühmas pidamisel, siis peaks söötmise järjekord võimaluse korral järgima karja alluvussuhete järjekorda.
Where possible individuals should be fed separately.
Võimaluse korral tuleb üksikuid loomi sööta eraldi.
If this is not possible feeding points should be spaced at least 2,4 m apart and there should be at least one point per animal.
Kui see ei ole võimalik, siis tuleb söötmiskohad paigutada üksteisest vähemalt 2,4 meetri kaugusele ja iga looma kohta peab olema vähemalt üks söötmiskoht.
Horses fed with concentrates need to be given small amounts of feed frequently.
Kontsentraate saavaid hobuseid tuleb sööta väikeste kogustega ja sageli.
Horses prefer to drink from an open water surface, and this should be provided where possible.
Hobused eelistavad juua avatud veepinnalt ning võimalusel tuleb sellist jootmisviisi kasutada.
If automatic water nipple drinkers are used, animals may need to be trained to use them.
Automaatsete nippeljooturite korral tuleb hobused nende kasutamiseks välja õpetada.
Ear tags and tattooing should not be used in equines.
Hobuslaste märgistamiseks ei tohiks kasutada kõrvamärke ega tätoveeringuid.
If identification other than coat colour is required then transponders should be used.
Kui vajatakse karva värvuse järgi tuvastamisest erinevaid identifitseerimisvahendeid, siis tuleb kasutada elektroonilisi kiipe.
Numbered head-collars and hanging tags for halters have also been used successfully for identification.
Identifitseerimisel on edukalt kasutatud ka numbritega kaelarihmu ja päitserihmade küljes olevaid märgiseid.
SPECIES-SPECIFIC GUIDELINES FOR BIRDS
LIIGISPETSIIFILISED SUUNISED LINDUDE PIDAMISEKS
Birds are used for a broad range of purposes including fundamental research, applied veterinary medical studies and toxicology.
Lindusid kasutatakse mitmesugusel eesmärgil, sealhulgas alusuuringutes, veterinaarmeditsiini rakendusuuringutes ja toksikoloogias.
Domestic fowl and turkeys are the most common laboratory birds and are often used in developmental studies and for the production of biological materials such as tissue and antibodies.
Kõige sagedasemad laborilinnud on kodukana ja kalkun ning neid kasutatakse tihti arengu-uuringutes ja bioloogiliste materjalide, nagu kudede ja antikehade tootmiseks.
Domestic poultry are also the most commonly used species in bird welfare research.
Kodulinde kasutatakse samuti kõige laialdasemalt lindude heaolu uuringutes.
Fowl are used for pharmaceutical safety and efficacy evaluation, whereas quail and other birds are more frequently the subjects of ecotoxicology studies.
Kanasid kasutatakse ravimiohutuse ja -tõhususe hindamisel, kuid vutte ja teisi linde kasutatakse sagedamini ökotoksikoloogilistes uuringutes.
The other, less commonly used species such as the pigeon and wild birds are generally used in psychology and fundamental physiology or zoology research.
Vähem kasutatavaid liike, näiteks tuvisid ja metslinde kasutatakse üldiselt psühholoogias ja füsioloogia või zooloogia alusuuringutes.
Catching wild birds to use as experimental animals should be avoided unless it is necessary for the purposes of the experiment.
Metsikute lindude püüdmist katsetes kasutamiseks tuleb vältida, välja arvatud juhul, kui see on katse seisukohast möödapääsmatu.
Although birds are essentially built for flight and share the same basic body plan, they have an extremely diverse range of adaptations for locomotion and feeding.
Kuigi lindude kehaehitus, millest tuleneb nende lennuvõime, on kõikidel liikidel põhijoontes ühesugune, varieeruvad nende edasiliikumis- ja söömisviisid äärmusest äärmusesse.
Most species are adapted to range over relatively large, three-dimensional areas by one or more means of locomotion including flying, walking, running, swimming or diving, both while foraging and during migration.
Enamik liike on kohanenud liikumiseks üle ulatusliku kolmemõõtmelise ala, kasutades nii toiduotsimisel kui ka rändel ühte või enamat liikumisviisi, sealhulgas lendamist, kõndimist, jooksmist, ujumist või sukeldumist.
Many species of birds are highly social and should be kept in stable groups wherever possible.
Paljud linnuliigid on väga seltsivad ja neid tuleb igal võimalusel pidada püsivates rühmades.
It is essential that the housing and care of less commonly used species not included below pay due regard to their behavioural, physiological and social requirements.
Nimetamata liikide puhul on hädavajalik, et nende pidamisele ja hooldamisele pööratakse tähelepanu lähtudes nende käitumisest, füsioloogiast ja sotsiaalsetest vajadustest.
Housing, husbandry and care protocols for such species should be researched before birds are obtained or used.
Nende liikide pidamis-, kasvatus- ja hooldusprotokolle tuleb uurida enne lindude vastuvõtmist või kasutamist.
Advice on requirements for other species (or if behavioural or breeding problems occur) should be sought from experts and care staff to ensure that any particular species needs are adequately addressed.
Teiste liikide vajaduste osas (või käitumis- ja paljunemishäirete ilmnemisel) tuleb soovitusi küsida asjatundjatelt ja hooldustöötajatelt, et käituda iga liigi vajadustele kohaselt.
Information and guidance on less commonly used species is available in the background information document.
Informatsiooni ja suuniseid vähem kasutatavate liikide kohta leiab taustinformatsiooni dokumendist.