natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under Regulation (EC) No 1172/98, during a transitional period from 1 January 1999 Member States have been permitted to use simplified coding for places of loading and unloading; full regional coding has not been required for international transport within the EEA.
Määruse (EÜ) nr 1172/98 kohaselt võivad liikmesriigid üleminekuperioodil 1999. aasta 1. jaanuarist kasutada peale- ja mahalaadimiskohtade lihtsustatud kodeerimist; täielikku piirkondlikku kodeerimist rahvusvaheliste vedude puhul Euroopa Majanduspiirkonnas ei ole nõutud.
In accordance with Article 5(5) of Regulation (EC) No 1172/98, it is necessary to fix the date of expiry of the transitional period, now that the technical conditions exist to enable an effective system of regional coding to be used for both national and international transport in accordance with sections 1 and 2 of Annex G thereto.
Määruse (EÜ) nr 1172/98 artikli 5 lõike 5 kohaselt on vaja määrata kindlaks üleminekuperioodi lõppemine kohe, kui on olemas tehnilised tingimused, mis võimaldavad tõhusa piirkondliku kodeerimissüsteemi kasutamist vastavalt lisa G jagudele 1 ja 2 nii siseriiklike kui ka rahvusvaheliste vedude korral.
It is necessary to ensure that Regulation (EC) No 1059/2003 of the European Parliament and of the Council of 26 May 2003 on the establishment of a common classification of territorial units for statistics (NUTS) [2], which entered into force in 2003, is applied.
On vaja tagada, et kohaldatakse 2003. aastal jõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS). [2]
This Regulation does not change the status or content of the variables which are declared optional in Regulation (EC) No 1172/98.
Käesoleva määrusega ei muudeta nende muutujate staatust ega sisu, mis on määruses (EÜ) nr 1172/98 nimetatud mittekohustuslikeks.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Statistical Programme Committee set up by Council Decision 89/382/EEC, Euratom [3],
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ (Euratom), [3] loodud statistikaprogrammi komitee arvamusega,
The transitional period referred to in Article 5 of Regulation (EC) No 1172/98 shall end on 31 December 2007.
Määruse (EÜ) nr 1172/98 artiklis 5 osutatud üleminekuperiood lõppeb 31. detsembril 2007. aastal.
Council Regulation (EC) No 834/2007
Nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007,
on organic production and labelling of organic products and repealing Regulation (EEC) No 2092/91
mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta
Organic production is an overall system of farm management and food production that combines best environmental practices, a high level of biodiversity, the preservation of natural resources, the application of high animal welfare standards and a production method in line with the preference of certain consumers for products produced using natural substances and processes.
Mahepõllumajanduslik tootmine on üleüldine põllumajandusettevõtete juhtimise ja toiduainete tootmise süsteem, mis ühendab omavahel parimad keskkonnasõbralikud tavad, kõrgetasemelise bioloogilise mitmekesisuse, loodusvarade säilitamise, kõrgete loomatervishoiustandardite kohaldamise ning tootmismeetodid, mis on kooskõlas teatavate tarbijate eelistustega, kes eelistavad tooteid, mille valmistamisel on kasutatud looduslikke aineid ja meetodeid.
The organic production method thus plays a dual societal role, where it on the one hand provides for a specific market responding to a consumer demand for organic products, and on the other hand delivers public goods contributing to the protection of the environment and animal welfare, as well as to rural development.
Seega on mahepõllumajanduslikul tootmisel kahekordne ühiskondlik roll – ühelt poolt pakub see eriomast turgu, mis vastab tarbijate vajadusele mahepõllumajanduslike toodete järele, ja teiselt poolt pakub see üldisi hüvesid, toetades keskkonnakaitset, loomade heaolu ning maaelu arendamist.
The share of the organic agricultural sector is on the increase in most Member States.
Enamikus liikmesriikidest on mahepõllumajandussektori osatähtsus tõusuteel.
Growth in consumer demand in recent years is particularly remarkable.
Tarbijate nõudluse kasv on eriti tähelepanuväärne viimaste aastate jooksul.
Recent reforms of the common agricultural policy, with its emphasis on market-orientation and the supply of quality products to meet consumer demands, are likely to further stimulate the market in organic produce.
Hiljutised reformid ühises põllumajanduspoliitikas, rõhuga turule suunatusel ja tarbijate nõudlusele vastaval kvaliteettoodete tarnimisel, stimuleerivad tõenäoliselt mahepõllumajandusliku toodangu turgu veelgi.
Against this background the legislation on organic production plays an increasingly important role in the agricultural policy framework and is closely related to developments in the agricultural markets.
Seda arvestades on mahepõllumajandusliku tootmisega seotud õigusaktidel üha kasvava tähtsusega roll põllumajanduse raampoliitikas ning see on tihedalt seotud põllumajandusturgude arenguga.
The Community legal framework governing the sector of organic production should pursue the objective of ensuring fair competition and a proper functioning of the internal market in organic products, and of maintaining and justifying consumer confidence in products labelled as organic.
Ühenduse mahepõllumajanduslikku tootmist reguleeriva õigusliku raamistiku eesmärk peaks olema tagada aus konkurents ja mahepõllumajanduslike toodete siseturu nõuetekohane toimimine ning säilitada ja õigustada tarbijausaldust mahepõllumajanduslikena märgistatud toodete suhtes.
It should further aim at providing conditions under which this sector can progress in line with production and market developments.
Edaspidi peaks raamistiku siht olema luua tingimused, millele toetudes saaks kõnealune sektor edeneda kooskõlas tootmise ja turu arenguga.
The Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on a European Action Plan for Organic Food and Farming proposes to improve and reinforce the Community's organic farming standards and import and inspection requirements.
Mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllumajanduse Euroopa tegevuskava käsitlevas komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile tehakse ettepanek täiustada ning tugevdada ühenduse mahepõllumajandusstandardeid ning impordi- ja kontrollinõudeid.
In its conclusions of 18 October 2004, the Council called on the Commission to review the Community legal framework in this field with a view to ensure simplification and overall coherence and in particular to establish principles encouraging harmonisation of standards and, where possible, to reduce the level of detail.
Oma 18. oktoobri 2004. aasta järeldustes kutsus nõukogu komisjoni uuesti läbi vaatama kõnealust valdkonda reguleerivat õigusraamistikku, et tagada lihtsustamine ja üldine sidusus ning eelkõige kehtestada põhimõtted, mis tooksid kaasa standardite ühtlustumise ning võimaluse korral üksikasjalikkuse taseme vähendamise.
It is therefore appropriate to define more explicitly the objectives, principles and rules applicable to organic production, in order to contribute to transparency and consumer confidence as well as to a harmonised perception of the concept of organic production.
Seega on asjakohane veelgi selgesõnalisemalt määratleda mahepõllumajandusliku tootmise eesmärgid, põhimõtted ja eeskirjad, et suureneks nii läbipaistvus, tarbijausaldus kui ka ühtlustatud arusaam mahepõllumajandusliku tootmise kontseptsioonist.
To that end, Council Regulation (EEC) No 2092/91 of 24 June 1991 on organic production of agricultural products and indications referring thereto on agricultural products and foodstuffs should be repealed and replaced by a new regulation.
Seepärast tuleks nõukogu 24. juuni 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2092/91 (põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta) tunnistada kehtetuks ja asendada uue määrusega.
A general Community framework of organic production rules should be established with regard to plant, livestock, and aquaculture production, including rules for the collection of wild plants and seaweeds, rules on conversion, as well as rules on the production of processed food, including wine, and feed and organic yeast.
Tuleks kehtestada ühenduse üldine mahepõllumajandusliku tootmise eeskirjade raamistik, pidades silmas taime- ja loomakasvatus- ning vesiviljelustoodangut, sealhulgas eeskirju looduslike taimede ja merevetikate kogumise kohta, üleminekueeskirju ning töödeldud toidu (sealhulgas veini) ja sööda ning mahepõllumajandusliku pärmi tootmise eeskirju.
The Commission should authorise the use of products and substances and decide on methods to be used in organic farming and in the processing of organic food.
Komisjon peaks andma loa toodete ja ainete kasutamiseks ning otsustama mahepõllumajanduses ja mahepõllumajandusliku toidu töötlemisel kasutatavate meetodite üle.
The development of organic production should be facilitated further, in particular by fostering the use of new techniques and substances better suited to organic production.
Mahepõllumajandusliku tootmise arengut tuleks veelgi soodustada, eelkõige toetades uute mahepõllumajanduslikule tootmisele sobilikumate tehnoloogiate ja ainete kasutuselevõttu.
Genetically modified organisms (GMOs) and products produced from or by GMOs are incompatible with the concept of organic production and consumers' perception of organic products.
Geneetiliselt muundatud organismid (GMOd) ning GMOdest või GMOdega toodetud tooted ei ole kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise kontseptsiooni ega tarbija arusaamaga mahepõllumajanduslikest toodetest.
They should therefore not be used in organic farming or in the processing of organic products.
Seega ei tohiks GMOsid mahepõllumajanduses ega mahepõllumajanduslike toodete töötlemisel kasutada.
The aim is to have the lowest possible presence of GMOs in organic products.
Eesmärgiks on GMOde võimalikult vähene esinemine mahepõllumajanduslikes toodetes.
The existing labelling thresholds represent ceilings which are exclusively linked to the adventitious and technically unavoidable presence of GMOs.
Kehtivad märgistuskünnised tähistavad piirmäärasid, mis on eranditult seotud GMOde juhusliku ja tehniliselt vältimatu esinemisega.
Organic farming should primarily rely on renewable resources within locally organised agricultural systems.
Mahepõllumajandus peaks esmajärjekorras toetuma kohalike põllumajandussüsteemide piires leiduvatele taastuvatele varadele.
In order to minimise the use of non-renewable resources, wastes and by-products of plant and animal origin should be recycled to return nutrients to the land.
Et vähendada taastumatute varade kasutamist miinimumini, tuleks taimset ja loomset päritolu jäätmed ja kõrvalsaadused võtta ringlusse, et suunata toitained tagasi maapinda.
Organic plant production should contribute to maintaining and enhancing soil fertility as well as to preventing soil erosion.
Mahepõllumajanduslik taimekasvatustoodang peaks aitama kaasa nii mullaviljakuse säilitamisele ja parandamisele kui ka mullaerosiooni tõkestamisele.
Plants should preferably be fed through the soil eco-system and not through soluble fertilisers added to the soil.
Seega tuleks eelistada taimede toitmist mulla ökosüsteemi kaudu, mitte mullale lisatavate lahustuvate väetiste abil.
The essential elements of the organic plant production management system are soil fertility management, choice of species and varieties, multiannual crop rotation, recycling organic materials and cultivation techniques.
Mahepõllumajandusliku taimekasvatuse olulisemad osad on mullaviljakuse säilitamine, liikide ja sortide valimine, mitmeaastane külvikord, orgaaniliste materjalide ringlussevõtt ja viljelustehnikad.
Additional fertilisers, soil conditioners and plant protection products should only be used if they are compatible with the objectives and principles of organic production.
Täiendavaid väetisi, mullaomaduste parandajaid ja taimekaitsevahendeid tuleks kasutada vaid juhul, kui need on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise eesmärkide ja põhimõtetega.
Livestock production is fundamental to the organisation of agricultural production on organic holdings in so far as it provides the necessary organic matter and nutrients for cultivated land and accordingly contributes towards soil improvement and the development of sustainable agriculture.
Loomakasvatusel on põhiline tähtsus põllumajandusliku tootmise korraldamisel mahepõllumajandusettevõttes, sest see varustab viljeldavat maad vajalike orgaaniliste ainete ja toitainetega ning aitab seega kaasa mullaomaduste parandamisele ning säästva põllumajanduse arengule.
In order to avoid environmental pollution, in particular of natural resources such as the soil and water, organic production of livestock should in principle provide for a close relationship between such production and the land, suitable multiannual rotation systems and the feeding of livestock with organic-farming crop products produced on the holding itself or on neighbouring organic holdings.
Keskkonnasaaste vältimiseks, eriti selliste loodusvarade puhul nagu muld ja vesi, peaks mahepõllumajanduslik loomakasvatus põhimõtteliselt võimaldama tihedat seost kõnealuse tootmise ja maa vahel, asjakohaseid mitmeaastasi külvikordi ning eluskarja toitmist mahepõllukultuuridega, mis on kasvatatud kas samas põllumajandusettevõttes või naabruses asuvates mahepõllumajandusettevõtetes.
As organic stock farming is a land-related activity animals should have, whenever possible, access to open air or grazing areas.
Kuna mahepõllumajanduslik loomakasvatus on maaga seotud tegevus, peaks loomadel võimaluse korral olema juurdepääs vabaõhualadele või karjamaale.
Organic stock farming should respect high animal welfare standards and meet animals' species-specific behavioural needs while animal-health management should be based on disease prevention.
Mahepõllumajanduslik loomakasvatus peaks vastama kõrgetele loomade heaolustandarditele ja loomade liigispetsiifilistele käitumuslikele vajadustele ning loomatervishoid peaks põhinema haiguste ennetamisel.
In this respect, particular attention should be paid to housing conditions, husbandry practices and stocking densities.
Selles osas peaks erilist tähelepanu pöörama pidamistingimustele, kasvatustavadele ja loomkoormusele.
Moreover, the choice of breeds should take account of their capacity to adapt to local conditions.
Lisaks tuleks tõugude valikul arvestada nende võimet kohaneda kohalike tingimustega.
The implementing rules for livestock production and aquaculture production should at least ensure compliance with the provisions of the European Convention for the Protection of Animals kept for Farming purposes and the subsequent recommendations by its standing committee (T-AP).
Loomakasvatuse ja vesiviljeluse rakenduseeskirjadega tuleks tagada vähemalt põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooni sätete ja selle alalise komitee (T-AP) hilisemate soovituste järgimine.
The organic livestock production system should aim at completing the production cycles of the different livestock species with organically reared animals.
Mahepõllumajandusliku loomakasvatussüsteemi eesmärk peaks olema täita tootmistsüklid mahepõllumajanduslikul viisil kasvatatud eri liiki loomadega.
It should therefore encourage the increase of the gene pool of organic animals, improve self reliance and thus ensure the development of the sector.
See peaks toetama mahepõllumajandusloomade genofondi suurenemist, parandama sõltumatust ning tagama seega sektori arengu.
Organic processed products should be produced by the use of processing methods which guarantee that the organic integrity and vital qualities of the product are maintained through all stages of the production chain.
Mahepõllumajanduslikult töödeldud toodete tootmisel peaks kasutama töötlemismeetodeid, mille puhul on tagatud, et toote mahepõllumajanduslik terviklikkus ning olulised omadused säilitatakse tootmisahela kõigis etappides.
Processed food should be labelled as organic only where all or almost all the ingredients of agricultural origin are organic.
Töödeldud toit tuleks märgistada mahepõllumajanduslikuna vaid juhul, kui kõik või peaaegu kõik selle põllumajanduslikku päritolu koostisosad on mahepõllumajanduslikud.
However, special labelling provisions should be laid down for processed foods which include agricultural ingredients that cannot be obtained organically, as it is the case for products of hunting and fishing.
Tuleks siiski kehtestada märgistamise erinõuded töödeldud toidu suhtes, mis sisaldab põllumajanduslikke koostisosi, mis ei ole mahepõllumajanduslikul kujul kättesaadavad, näiteks jahi- ja kalastussaadused.
Moreover, for the purpose of consumer information, transparency in the market and to stimulate the use of organic ingredients, it should also be made possible to refer to organic production in the ingredients list under certain conditions.
Tarbija teavitamiseks, turu läbipaistvuse tagamiseks ja mahepõllumajanduslike koostisosade kasutamise stimuleerimiseks tuleks teatavatel tingimustel samuti võimaldada viidata mahepõllumajanduslikule tootmisele koostisosade loetelus.
It is appropriate to provide for flexibility as regards the application of production rules, so as to make it possible to adapt organic standards and requirements to local climatic or geographic conditions, specific husbandry practices and stages of development.
Tootmiseeskirjade kohaldamisel on asjakohane võimaldada paindlikkust, et kohandada mahepõllumajanduslikke standardeid ja nõuded kohalike ilmastiku- või geograafiliste tingimuste, konkreetsete loomakasvatustavade ja arengutasemetega.
This should allow for the application of exceptional rules, but only within the limits of specific conditions laid down in Community legislation.
Nii peaks olema võimalik kohaldada erandlikke eeskirju, kuid ainult ühenduse õigusaktides sätestatud eritingimuste raames.
It is important to maintain consumer confidence in organic products.
On oluline säilitada tarbija usaldus mahepõllumajanduslike toodete vastu.
Exceptions from the requirements applicable to organic production should therefore be strictly limited to cases where the application of exceptional rules is deemed to be justified.
Seepärast peaksid erandid mahepõllumajandusliku tootmise suhtes kohaldatavatest nõuetest rangelt piirduma vaid juhtudega, mil erandlike eeskirjade kohaldamist peetakse õigustatuks.
For the sake of consumer protection and fair competition, the terms used to indicate organic products should be protected from being used on non-organic products throughout the Community and independently of the language used.
Tarbijakaitse ning ausa konkurentsi eesmärgil tuleks takistada mahepõllumajanduslikke tooteid tähistavate terminite kasutamist muudel kui mahepõllumajanduslikel toodetel kogu ühenduses ning sõltumata kasutatavast keelest.
The protection should also apply to the usual derivatives or diminutives of those terms, whether they are used alone or combined.
Samamoodi tuleks takistada kõnealuste terminite levinud tuletiste ja deminutiivide kasutamist eraldi või kombineerituna.
In order to create clarity for consumers throughout the Community market, the EU-logo should be made obligatory for all organic pre-packaged food produced within the Community.
Tarbijatele selguse loomiseks ühenduse turul tuleks ELi logo kasutamine muuta kohustuslikuks kõigi ühenduses toodetud mahepõllumajanduslike kinnispakis toodete puhul.
It should otherwise be possible to use the EU-logo on a voluntary basis in the case of non pre-packaged organic products produced within the Community or any organic products imported from third countries.
Ühtlasi peaks olema võimalik ELi logo vabatahtlik kasutamine ühenduses toodetud pakendamata mahepõllumajanduslike toodete puhul või igasuguste kolmandatest riikidest imporditud mahepõllumajanduslike toodete puhul.
It is however considered appropriate to limit the use of the EU-logo to products which contain only, or almost only, organic ingredients in order not to mislead consumers as to the organic nature of the entire product.
Peetakse siiski kohaseks piirata ELi logo kasutamist toodetega, mis sisaldavad ainult või peaaegu ainult mahepõllumajanduslikke koostisosi, et mitte eksitada tarbijaid kogu toote mahepõllumajandusliku laadi suhtes.
It should therefore not be allowed to use it in the labelling of in-conversion products or processed foodstuffs of which less than 95 % of its ingredients of agricultural origin are organic.
Seetõttu ei tohiks lubada logo kasutamist üleminekujärgus toodete märgistuses või selliste töödeldud toiduainete puhul, mille põllumajanduslikku päritolu koostisosades jääb mahepõllumajanduslike koostisosade osakaal alla 95 %.
The EU-logo should under no circumstances prevent the simultaneous use of national or private logos.
ELi logo ei tohiks mingil tingimusel takistada riigi või erasektori logode samaaegset kasutamist.
Moreover, for the sake of avoiding deceptive practices and any possible confusion amongst consumers on the Community or non-Community origin of the product, whenever the EU-logo is used, consumers should be informed about the place were the agricultural raw materials of which the product is composed have been farmed.
Ebaausate võtete ja tarbijates igasuguse võimaliku segaduse vältimiseks toote ühendusesisese või -välise päritolu suhtes tuleks ELi logo kasutamise korral tarbijaid alati teavitada kohast, kus on kasvatatud toote koostisse kuuluvad põllumajanduslikud toorained.
The Community rules should promote a harmonised concept of organic production.
Ühenduse eeskirjadega tuleks toetada mahepõllumajandusliku tootmise ühtlustatud kontseptsiooni.
The competent authorities, control authorities and control bodies should refrain from any conduct that might create obstacles to the free movement of compliant products that have been certified by an authority or body located in another Member State.
Pädevad asutused, kontrolliasutused ja kontrollorganid peaksid hoiduma käitumisest, mis võiks luua takistusi selliste nõuetele vastavate toodete vabale liikumisele, mille kohta on väljastanud sertifikaadi teises liikmesriigis paiknev asutus või organ.
They should in particular not impose any additional controls or financial burdens.
Eelkõige tuleks hoiduda täiendava kontrolli või rahaliste koormiste kehtestamisest.
For the sake of consistency with Community legislation in other fields, in the case of plant and livestock production, Member States should be allowed to apply within their own territories, national production rules which are stricter than the Community organic production rules, provided that these national rules also apply to non-organic production and are otherwise in conformity with Community law.
Vastavuse tagamiseks ühenduse õigusaktidega muudes valdkondades tuleks liikmesriikidel lubada taime- ja loomakasvatuse puhul kohaldada oma territooriumil ühenduse mahepõllumajandusliku tootmise eeskirjadest rangemaid riiklikke tootmiseeskirju, tingimusel et nimetatud riiklikke eeskirju kohaldatakse ka muule kui mahepõllumajanduslikule tootmisele ning need on kooskõlas ühenduse õigusega.
The use of GMOs in organic production is prohibited.
GMOde kasutamine mahepõllumajanduslikus tootmises on keelatud.
For the sake of clarity and coherence, it should not be possible to label a product as organic where it has to be labelled as containing GMOs, consisting of GMOs or produced from GMOs.
Selguse ja sidususe huvides ei tohiks olla võimalik märgistada toodet mahepõllumajanduslikuna, kui see tuleb märgistada GMOsid sisaldavana või GMOdest koosnevana või nendest toodetuna.