natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Research under this topic will contribute to the implementation of international commitments of EU and Member States such as the United Nations Framework Convention on Climate Change, Kyoto and Montreal protocols, post-Kyoto protocol initiatives, the UN Convention on Biological Diversity, the UN Convention to Combat Desertification, the Stockholm Convention on persistent organic pollutants and the World Summit on Sustainable Development 2002, including the EU Water Initiative (as well as promoting sustainable production and consumption).
Selle teemavaldkonna raames tehtavad teadusuuringud aitavad kaasa Euroopa Liidu ja liikmesriikide rahvusvaheliste kohustuste täitmisele seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, Kyoto ja Montreali protokollide, Kyoto protokolli järgsete algatuste, ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni ning 2002. aasta ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisega, sealhulgas ELi veemajandusalane algatus (ja säästva tootmise ja tarbimise soodustamine).
It will also contribute to the Intergovernmental Panel on Climate Change, Group on the Earth Observation (GEO) initiative and take into account the Millennium Ecosystem Assessment.
Kõnealused teadusuuringud peavad toetama ka valitsustevahelise kliimamuutuste rühma, maapinna kaugseire grupi algatust ning arvestama aastatuhande ökosüsteemi hinnangut.
In addition, it will support the research needs arising from existing and emerging Community legislation and policies (e.g. Natura 2000, Reach), the implementation of the Sixth Environmental Action Programme, associated thematic strategies (e.g. marine, soil strategies) and other emerging strategies (e.g. the mercury strategy), and the action plans on environmental technologies and on environment and health.
Peale selle peavad nad andma abimaterjali teadusuuringuteks, mis tulenevad olemasolevatest ja uutest ühenduse õigusaktidest ning poliitikasuundadest (nt Natura 2000, Reach), kuuenda keskkonna tegevusprogrammi rakendamisest, nendega seotud temaatilistest ja muudest uutest strateegiatest (nt mere- ja pinnasestrateegiad) ning muudest uutest strateegiatest (nt elavhõbedastrateegia) ning keskkonnatehnoloogia- ning keskkonna- ning tervisealastest tegevuskavadest.
The promotion of innovative environmental technologies will contribute to achieving sustainable use of resources, to mitigating and adapting to climate change, and to protecting the ecosystems and the man-made environment.
Innovatiivsete keskkonnatehnoloogiate edendamine aitab kaasa ressursside säästvale kasutamisele, kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele ning ökosüsteemide ja kultuurkeskkonna kaitsele.
Research will also contribute to technological developments that will improve the market positioning of European enterprises, in particular of SMEs, in areas such as environmental technologies.
Teadusuuringud aitavad kaasa ka tehnoloogiaarendusele, mis parandab Euroopa ettevõtete, eriti VKEde seisundit keskkonnatehnoloogiate turul.
European technology platforms, such as those on water supply and sanitation, sustainable chemistry, construction, and forestry, confirm the need for EU level action and the implementation of relevant parts of their research agendas will be supported in the activities below.
Euroopa tehnoloogiaplatvormid, näiteks veevarustuse ja tervisekaitse, säästva keemia, ehituse ning metsanduse valdkonnas, kinnitavad vajadust võtta meetmeid ELi tasemel, kusjuures järgnevalt esitatud tegevusega toetatakse nende platvormidega seotud teadusuuringute kavade asjakohaste osade rakendamist.
Coordination of national programmes will be reinforced by broadening and deepening the scope of existing ERA-NETs in environmental research.
Tõhustatakse siseriiklike programmide kooskõlastamist, laiendades ja süvendades olemasolevate Euroopa teadusruumi võrgustike ulatust keskkonnauuringute alal.
Specific attention will be paid to strengthening the dissemination of Community research outcomes — also through the exploitation of synergies with complementary funding mechanisms at Community and Member State levels — and to stimulating their uptake by relevant end-users, targeting in particular policymakers.
Eraldi tuleb tähelepanu pöörata ühenduse uurimistulemuste levitamise tõhustamisele, kasutades ära Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasemel toimuva täiendava rahastamise mehhanismidest tulenevat sünergiat, ning nende uurimistulemuste rakendamisele asjakohaste lõppkasutajate poolt, käsitledes sihtgrupina eelkõige poliitikakujundajaid.
Where relevant, integrated concepts, tools and management strategies will be developed under the activities below.
Vajaduse korral töötatakse allpool esitatud tegevuste abil välja integreeritud kontseptsioonid, vahendid ja juhtimisstrateegiad.
Coordination with cross-cutting issues will be ensured.
Tagatakse kooskõlastamine valdkondadevaheliste küsimustega.
Activities will take the socioeconomic aspects of policies and technologies into account where relevant.
Vajaduse korral võetakse tegevuste käigus arvesse poliitika ja tehnoloogia sotsiaal-majanduslikke aspekte.
Climate change, pollution, and risks
Kliimamuutused, reostus ja ohud
Pressures on environment and climate
Surve keskkonnale ja kliimale
Integrated research on the functioning of climate and the earth and marine system, including the polar regions, is needed in order to observe and analyse how these systems evolved in the past and predict their future evolution including observations, experimental studies and advanced modelling and taking into account the anthropogenic forcing.
Selleks et jälgida ja analüüsida kliima ja Maa süsteemide arengut minevikus ning prognoosida nende edasist arengut (sealhulgas vaatluste, eksperimentaaluuringute ja tänapäevase modelleerimise kaudu ning võttes arvesse inimtegevuse mõju), on vaja uurida nende süsteemide funktsioneerimist integreeritult.
This will enable the development of effective adaptation and mitigation measures to climate change and its impacts.
See võimaldab välja töötada tõhusaid meetmeid kliimamuutuste ja nende mõjudega kohanemiseks ning nende leevendamiseks.
Advanced climate change models from the global to the local scale will be developed and validated.
Töötatakse välja ja valideeritakse täiustatud ning ülemaailmse kuni kohaliku ulatusega kliimamuutuste mudelid.
These models will be applied to assess changes, potential impacts and critical thresholds (e.g. for ocean acidity).
Neid mudeleid rakendatakse muutuste, võimalike mõjude ning kriitiliste piirmäärade (nt ookeani happesuse) hindamiseks.
Changes in atmospheric composition and in the water cycle will be studied and risk based approaches will be developed taking into account changes in droughts, storms and floods patterns.
Uuritakse atmosfääri koostise ja veeringluse muutusi ning arendatakse välja riskipõhised lähenemisviisid, võttes arvesse põudade, tormide ja üleujutuste iseloomu muutumist.
Quantification and study of carbon and greenhouse gases (including aerosols) budget will be undertaken.
Tehakse süsiniku ja kasvuhoonegaaside (sealhulgas aerosoolide) mõjude koguseline hindamine ja uurimine.
Pressures on environmental quality and on climate from natural and anthropogenic pollution of the air, water and soil will be investigated as well as the interactions between the atmosphere, the stratospheric ozone layer, land surface, ice and oceans.
Uuritakse survet, mida õhu, vee ja pinnase looduslik ja inimtekkeline saastamine avaldab keskkonna kvaliteedile ja kliimale, samuti atmosfääri, stratosfääri osoonikihi, maapinna, jää ja ookeanide vastastikust mõju.
Consideration will be given to feedback mechanisms and abrupt changes (e.g. ocean circulation), and to impacts on biodiversity and ecosystems, including the effects of sea level rise on coastal zones, and impacts on sensitive areas such as mountain regions.
Kaalutakse tagasisidemehhanisme ja järske muutusi (nt ookeaniringlus) ning mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemidele, sealhulgas merepinna tõusu mõju rannikualadele ning sellistele tundlikele aladele nagu mägipiirkonnad.
Environment and health
Keskkond ja tervis
Multidisciplinary research on interactions of environmental and climate risk factors and human health is needed to support the Environment and Health action plan and the integration of public health concerns and disease characterisation related to emerging environmental risks.
Keskkonna ja tervise tegevuskava toetamiseks ja uute keskkonnaohtudega seotud rahvatervise aspektide integreerimiseks ja haiguste iseloomustamiseks on vajalikud valdkondadevahelised teadusuuringud keskkonna- ja kliimariskitegurite ja inimeste tervise vaheliste mõjude kohta.
Research will focus on the impact of global change (climate change, land use, globalisation) multiple exposures via different exposure routes, identification of pollution sources and new or emerging environmental stressors and vectors (e.g. indoor and outdoor environment, issues related to urban environment, air pollution, electromagnetic fields, noise and exposure to toxic substances including development of integrated risk assessment and methodologies for hazardous substances), and their potential health effects.
Teadusuuringutes keskendutakse globaalsete muutuste (kliimamuutuste, maakasutuse, globaliseerumise) mõjudele, mitmekordsetele erinevatel viisidel toimuvatele kokkupuutumistele, saasteallikate identifitseerimisele ja uutele keskkonnastressoritele ja -vektoritele (nt sise- ja väliskeskkond, linnakeskkonnaga seonduvad küsimused, õhu saastatus, elektromagnetväljad, müra ja kokkupuutumine mürgiste ainetega, sealhulgas kemikaalide integreeritud ohuhinnangute ja hindamismeetodite väljatöötamine), nende vastastikusele mõjule looduslike ohtudega ning võimalikule mõjule, mida nad avaldavad tervisele.
Research will also aim at integrating research activities on human bio-monitoring regarding scientific aspects, methodologies and tools to develop a coordinated and coherent approach.
Teadusuuringute eesmärk on ka inimese biomonitooringu alase teadustöö integreerimine teaduslike aspektide, meetodite ja vahendite seisukohalt, et arendada kooskõlastatud ja ühtset lähenemisviisi.
It will include European cohort studies, with attention to vulnerable population groups, and methods and tools for improved risk characterisation, assessment and comparisons of risks and health impacts.
Need hõlmavad Euroopa kohortuuringuid, mille puhul pööratakse tähelepanu ohustatud populatsioonirühmadele, meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad riske paremini iseloomustada, ohtude ja tervisemõjude hindamist ning võrdlemist.
Research will develop bio-markers and modelling tools taking into account combined exposures, variations in vulnerability and uncertainty.
Uuringute käigus arendatakse välja biomarkerid ja modelleerimisabinõud, arvestades kokkupuutumisi mitme teguriga, haavatavuse muutumist ja määramatust.
It will also deliver advanced methods and decision support tools (indicators, data bases, cost-benefit and multi-criteria analyses, health impact assessment, burden of disease and sustainability analysis) for risk analysis, validation and linkage of models and systems, and for management and communication which are supporting policy development, assessment and monitoring.
Nende uuringute tulemusena saadakse arenenud meetodid ja otsuste tegemisele kaasa aitavad abinõud (näitajad, andmebaasid, tasuvusanalüüsid, mitme kriteeriumi põhised analüüsid, tervisele avalduva mõju hinnangud, haiguste esinemise analüüsid, keskkonnasäästlikkuse analüüsid), mis on vajalikud ohtude analüüsimiseks, mudelite ja süsteemide valideerimiseks ja omavaheliseks sidumiseks ning poliitikakujundamist, hindamist ja järelevalvet toetavaks kontrollimiseks ja teabevahetuseks.
Natural hazards
Looduslikud ohutegurid
Managing natural disasters requires a multi-risk approach, combining risk specific needs with comprehensive planning.
Loodusõnnetuste ohjamine nõuab mitut ohtu arvestavat lähenemisviisi, ühendades ohupõhised vajadused kompleksse planeerimisega.
There is a need for improved knowledge, methods and integrated framework for the assessment of hazards, vulnerability and risks.
Riskitegurite, haavatavuse ja ohtude hindamiseks on vaja täielikumaid andmeid, paremaid meetodeid ja integreeritud võrgustikku.
Furthermore, mapping, prevention, detection and mitigation strategies including consideration of economic and social factors need to be developed.
Lisaks on vaja välja arendada kaardistamise, ennetamise, avastamise ja leevendamise strateegiad, mille puhul võetakse arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid.
Disasters related to climate (such as storms, droughts, forest fires, landslides, avalanches, floods and other extreme events), and geological hazards (such as earthquakes, volcanoes and tsunamis) and their impact will be studied.
Uuritakse kliimaga seotud loodusõnnetusi (tormid, põuad, metsapõlengud, maalihked, laviinid, üleujutused ja teised äärmuslikud juhud) ja geoloogilisi katastroofe (maavärinad, vulkaanipursked ja tsunamid) ning nende mõju.
This research will allow the underlying processes to be better understood.
Need uuringud võimaldavad paremini aru saada alusprotsessidest.
It will also allow for the detection, prediction and forecasting methods to be improved on the basis of deterministic and probabilistic approaches.
Samuti võimaldavad uuringud tõhustada kausaalseid ja tõenäosusepõhiseid avastus- ja prognoosimeetodeid.
It will underpin the development of early warning and information and rapid response systems aiming also to reduce the vulnerability of human settlements.
Uuringud aitavad välja arendada varase hoiatamise ja informeerimise süsteeme ning kiirreageerimissüsteeme, mille eesmärk on vähendada asustatud alade haavatavust.
Societal repercussions of major natural hazards will be quantified, including impacts on ecosystems.
Kvantifitseeritakse peamiste looduslike ohtudega seotud ühiskondlikud mõjud, sealhulgas ökosüsteemile osutatavad mõjud.
Sustainable management of resources
Ressursside säästev majandamine
Conservation and sustainable management of natural and man-made resources and biodiversity
Looduslike ja inimese loodud ressursside kaitse ning säästev majandamine
Research activities will be targeted to improve the knowledge basis and develop advanced models and tools needed for the sustainable management of resources and the creation of sustainable consumption patterns.
Uurimise eesmärk on ressursside säästvaks majandamiseks ja säästvate tarbimisviiside kujundamiseks vajalike alusteadmiste täiendamine ning täiustatud mudelite ja abinõude arendamine.
This will enable the prediction of the behaviour of ecosystems and their restoration, and the mitigation of degradation and loss of important structural and functional elements of ecosystems (for biodiversity, water, soil and marine resources).
See võimaldab prognoosida ökosüsteemide käitumist ja taastumist ning leevendada ökosüsteemide oluliste struktuuri- ja funktsionaalsete elementide lagunemist ning kadumist (seoses bioloogilise mitmekesisusega ning vee-, mulla- ja mereressurssidega).
Research on ecosystem modelling will take account of protection and conservation practices.
Ökosüsteemide modelleerimise alastes uuringutes arvestatakse looduskaitse kogemusi.
Innovative approaches to develop economic activities from ecosystem services will be promoted.
Edendatakse uuenduslikke lähenemisviise ökosüsteemide teenustega seotud majandustegevuse arendamisel.
Integrated approaches will be developed to prevent and combat desertification, land degradation and erosion (including rational use of water), to stop biodiversity loss and to mitigate negative consequences of human interference.
Arendatakse välja integreeritud lähenemisviisid kõrbestumise, maa kahjustamise ja erosiooni (sealhulgas vee ratsionaalne kasutus) vältimiseks ja nende vastu võitlemiseks, bioloogilise mitmekesisuse kadumise peatamiseks ning inimtegevuse negatiivsete tagajärgede leevendamiseks.
Research will also address sustainable use and management of forests, landscape and urban environment including post-industrialised zones addressing in particular planning, and sustainable waste management.
Teadusuuringud käsitlevad ka metsa, maa- ja linnakeskkonna (sealhulgas postindustriaalalad, eelkõige planeerimise seisukohalt) säästvat kasutamist ja majandamist ning säästvat jäätmekäitlust.
The research will benefit from and contribute to the development of open, distributed, inter-operable data management and information systems and will underpin assessments, foresight, and services related to natural resources and their use.
Teadusuuringud aitavad kaasa loodusressursside ja nende kasutamisega seotud hinnangutele, prognoosidele ja teenustele ning neid soodustab avatud hajusate koostalitlusvõimeliste andmehaldus- ja infosüsteemide väljaarendamine, mida toetavad ka kõnesolevad teadusuuringud.
Management of marine environments
Merekeskkonna haldamine
Specific research is required to improve our understanding of the impacts of human activities on the ocean and seas and on the resources of the marine environment, including the pollution and eutrophication of regional seas and coastal areas.
Selleks et parandada meie arusaamist inimtegevuse mõjust ookeanile ja merele ning merekeskkonna ressurssidele, sealhulgas piirkondlike merevete ja rannikualade saastumine ning eutrofeerumine, on vajalikud eriuuringud.
Research activities in aquatic environments including coastal, regional and deep sea ecosystems and seabed, will be carried out in order to observe, monitor and predict the behaviour of this environment and enhance understanding of the sea and the sustainable use of ocean resources.
Veekeskkonda (sealhulgas rannikuvööndi-, piirkondlikke ja süvamereökosüsteeme ja merepõhja) uuritakse selleks, et jälgida, kontrollida ja prognoosida nende keskkondade käitumist ja täiendada arusaamist merest ning ookeaniressursside säästvast kasutamisest.
The impact of human activities on the ocean will be assessed through integrated approaches taking into account marine biodiversity, ecosystem processes and services, ocean circulation and seabed geology.
Selleks et hinnata inimtegevuse mõju ookeanile, kasutatakse integreeritud lähenemisviisi, arvestades mere bioloogilist mitmekesisust, ökosüsteemide protsesse ja funktsioone, ookeaniringlust ja merepõhja geoloogiat.
Development of concepts and tools for the support of strategies for the sustainable use of the ocean and its resources will be undertaken.
Töötatakse välja kontseptsioonid ja vahendid, mis toetavad ookeani ja ookeaniressursside säästliku kasutamise strateegiaid.
This will include methodologies, information systems and databases, assessment tools of policies and instruments.
See hõlmab meetodeid, teabesüsteeme ja andmebaase ning poliitika ja õigusaktide hindamisvahendeid.
Environmental technologies
Keskkonnatehnoloogiad
Environmental technologies for observation, simulation, prevention, mitigation, adaptation, remediation and restoration of the natural and man-made environment
Keskkonnatehnoloogiad loodusliku ja kultuurkeskkonna jälgimiseks, simuleerimiseks, kahjude ennetamiseks ja leevendamiseks, kohandamiseks, parandamiseks ja taastamiseks
New or improved environmental technologies are needed to reduce the environmental impact of human activities, protect the environment and manage resources more efficiently and to develop new products, processes and services more beneficial for the environment than existing alternatives.
Selleks et vähendada inimtegevuse keskkonnamõju, kaitsta keskkonda, majandada ressursse efektiivsemalt ning arendada uusi tooteid, protsesse ja teenuseid, mis oleksid keskkonnale soodsamad kui olemasolevad alternatiivid, on vaja uusi või täiustatud keskkonnatehnoloogiaid.
Protection, conservation and enhancement of cultural heritage, including human habitat
Kultuuripärandi (sealhulgas inimeste elukeskkonna) kaitsmine, säilitamine ja arendamine
Technologies for the environmentally sound and sustainable management of the human environment including the built environment, urban areas, landscape, as well as for the protection, conservation and restoration of cultural heritage from environmental pollution, including environment impact assessment, models and tools for risk evaluation, advanced and non-destructive techniques for damage diagnosis, new products and methodologies for restoration, mitigation and adaptation strategies for the sustainable management of both movable and immovable cultural assets.
Tehnoloogiad inimese elukeskkonna (sealhulgas tehiskeskkond, linnapiirkonnad, maastikud) keskkonnaohutuks ja säästvaks majandamiseks ning kultuuripärandi keskkonnasaaste eest kaitse, säilitamise ja taastamise tehnoloogiad (sealhulgas keskkonnamõju hindamine, ohuhindamise mudelid ja vahendid, kahjustuste diagnoosimise täiustatud ja säästlikud tehnikad, restaureerimiseks vajalikud uued tooted ja meetodid, kinnis- ja vallasvarast kultuurivarade säästva haldamise leevendus- ja kohandamisstrateegiad).
Technology assessment, verification and testing
Tehnoloogiate hindamine, kontrollimine ja katsetamine
Research will focus on the risk and performance assessment of technologies, including processes products and services, and the further development of related methods such as the life cycle analysis.
Teadusuuringutes keskendutakse tehnoloogiatega seotud riski ja tehnoloogiate tõhususe hindamisele, kaasa arvatud protsesside, toodete ja teenuste hindamine, ning sellega seotud meetodite edasiarendamine (nt olelustsükli analüüs).
Moreover, focus will be given to: long-term opportunities, market potential and socioeconomical aspects of environmental technologies; forest based sector technology, water supply and sanitation Platform, sustainable chemistry Platform; chemicals risk assessment focusing on intelligent testing strategies and methods for minimising animal testing, risk quantification techniques; and research support to the development of the European environmental technologies Verification and Testing system, complementing third party assessment instruments.
Erilist tähelepanu pööratakse keskkonnatehnoloogiate pikaajalisele mõjule, turupotentsiaalile ja sotsiaal-majanduslikele aspektidele; metsandussektori tehnoloogiale, veevarustuse ja kanalisatsiooniga seotud platvormile ning säästva keemia platvormile; keemilise ohu hindamisele (mis keskendub intelligentsetele katsetamisstrateegiatele) ja loomkatsete minimeerimisega seotud meetoditele ning ohtude koguselise hindamise tehnikatele, samuti Euroopa keskkonnatehnoloogiate kontrollimise ja katsetamise süsteemile teadustööalase toetuse osutamisele, täiendades kolmandate poolte hindamisvahendeid.
Earth observation and assessment tools for sustainable development
Maapinna kaugseire ja hindamise vahendid säästva arengu jaoks
Earth and ocean observation systems and monitoring methods for the environment and sustainable development
Maa ja ookeani vaatlussüsteemid ning keskkonna ja säästva arengu jälgimise meetodid
Research activities will be devoted to the development and integration of the Global Earth Observation System of Systems (GEOSS) for environment and sustainable development issues in the framework of the GEO initiative to which Global Monitoring for Environment and Security (GMES) is complementary.
Teadusuuringud keskenduvad keskkonna ja säästva arengu küsimustega tegelevate süsteemide hulka kuuluva maapinna kaugseire globaalse süsteemi (GEOSS) arendamisele ja integratsioonile GEO algatuse (mida täiendab üleilmne keskkonna- ja turvaseire (GMES)) raames.
Interoperability between observation systems, information management and data sharing, and optimisation of information for understanding, modelling and predicting environment phenomena and related human activities will be addressed.
Käsitletakse seiresüsteemide koostalitlusvõimet, andmehaldust, andmete ühiskasutust ja informatsiooni optimeerimist selleks, et võimaldada keskkonnanähtuste ja seonduvate inimtegevuste mõistmist, modelleerimist ja prognoosimist.