natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ECCA has no specific comments on the information presented in the opening Decision, but welcomes the Commission's examination of digital terrestrial services in Sweden.
ECCA-l puuduvad konkreetsed märkused menetluse alustamise otsuses esitatud teabe kohta, kuid ECCA tervitab komisjoni uurimist maapealsete digitaalülekannete teenuste valdkonnas Rootsis.
This is particularly because several Member States are intervening to finance new infrastructure and, especially, digital terrestrial networks and services.
ECCA tervitab otsust eriti seetõttu, et mitmed liikmesriigid on võtnud meetmeid, et rahastada uut infrastruktuuri ja eriti maapealset digitaalvõrku ja -teenuseid.
According to ECCA, these policies already influence customers' behaviour vis-à-vis cable services.
ECCA sõnul mõjutab selline poliitika juba klientide käitumist kaabelteenuste puhul.
In addition, according to ECCA, the procedures and conditions set for these platforms by national and regional authorities are discriminatory in nature and have the effect of putting other platform operators at a competitive disadvantage.
Lisaks sellele väidab ECCA, et riiklike ja piirkondlike ametiasutuste sätestatud kord ja tingimused kõnealuste platvormide kohta on diskrimineerivad ja võivad kaasa tuua ebasoodsa konkurentsiolukorra teistele platvormoperaatoritele.
According to ECCA, capital investors are reluctant to invest in infrastructure if it is likely that public authorities will promote the establishment of a competing infrastructure capable of offering the same types of services at subsidised prices.
ECCA sõnul ei taha kapitaliinvestorid investeerida infrastruktuuri juhul, kui on tõenäoline, et ametiasutused kavatsevad toetada sellise konkureeriva infrastruktuuri ehitamist, mille kaudu saab pakkuda samasuguseid teenuseid subsideeritud hinnaga.
This could have very negative effects on the availability of financing needed to consolidate this branch of the cable industry, upgrade networks and introduce new services.
Sellel võivad olla väga negatiivsed mõjud juurdepääsule rahastamisele, mis on vajalik, et kindlustada kõnealust kaabellevi valdkonda, täiendada võrgustikku ja luua uusi teenuseid.
According to ESOA, the Swedish authorities grant unlawful State aid to Teracom.
ESOA kohaselt eraldavad Rootsi ametiasutused Teracomile ebaseaduslikku riigiabi.
The effect of the aid is to favour the terrestrial technological solution over others such as cable and satellite solutions, which distorts competition because State aid enables Teracom to reduce costs and undercut prices set by normal market conditions.
Abi soodustab maapealseid tehnilisi lahendusi muude (näiteks kaabel ja satelliit) arvelt, mis moonutab konkurentsi, sest riigiabiga on Teracomil võimalik vähendada oma kulusid ja alandada tavalisi turuhindasid.
According to ESOA, the operation of satellites for digital television transmission requires significant investment.
ESOA sõnul vajab satelliitide kasutamine digitaalseteks televisiooniülekanneteks suuri investeeringuid.
Nevertheless, in an undistorted market, satellites are strong competitors to terrestrial (including cable) digital solutions.
Moonutamata turul on satelliidid siiski tugevad konkurendid maapealsetele digitaalsetele lahendustele (sealhulgas kaabellevi).
Given that the transition from analogue to digital transmission is ongoing throughout the European Union, ESOA is concerned that interventions similar to those seen in Sweden may be occurring in other Member States as well.
Arvestades, et kogu EL-is on käimas üleminek analoogülekannetelt digitaalülekannetele, on ESOA mures, et Rootsi tegevusele sarnane sekkumine võib toimuda ka teistes riikides.
NSAB stands by the arguments advanced in its complaint and supplementary submissions and agrees with the allegations as set out in the opening Decision.
NSAB kinnitab oma kaebuses ja täiendavates dokumentides esitatud väiteid ning nõustub menetluse alustamise otsuses esitatud väidetega.
It doubts, however, whether the figures communicated by the Swedish authorities in response to the opening Decision correspond to all payments made by SVT to Teracom and whether they give a fair and accurate picture of the amounts actually being paid.
NSAB kahtleb siiski selles, kas Rootsi ametiasutuste esitatud arvnäitajad vastuses otsusele alustada menetlus vastavad kõikidele summadele, mida SVT maksab Teracomile, ja kas nende esitatud ülevaade on õiglane ja täpne summade puhul, mida tegelikult makstakse.
It therefore urges the Commission to demand further information and explanations from the Government.
Seetõttu kutsub NSAB komisjoni üles taotlema valitsuselt täiendavat teavet ja täiendavaid selgitusi.
With regard to the Government's arguments in favour of digital terrestrial broadcasting as against digital satellite broadcasting, NSAB notes that in some neighbouring countries there are only relatively few households that cannot receive satellite broadcasts.
Valitsuse väidete kohta, miks eelistada maapealseid digitaalülekandeid digitaalsetele satelliitülekannetele, on NSAB öelnud, et teatavates naaberriikides on suhteliselt vähe leibkondi, kes ei saa vastu võtta satelliitülekandeid.
In addition, it points out that in countries such as, for example, Finland 10 % of households within adequate digital terrestrial network coverage experience reception problems.
Lisaks sellele juhib NSAB tähelepanu sellele, et sellistes riikides nagu Soome on 10 protsendil leibkondadest raskusi ülekannete vastuvõtmisega ka piirkondades, kus maapealsel digitaalvõrgul on piisav ulatus.
It states further that, according to the BBC, 25 % of households in the United Kingdom cannot watch digital terrestrial television owing to poor aerial installations.
NSAB tõdeb ka, et BBC sõnul ei ole 25 protsendil leibkondadest Ühendkuningriigis võimalik vaadata maapealset digitaaltelevisiooni antenni halva paigalduse tõttu.
Finally, NSAB questions the neutrality of the report by Öhrlings PriceWaterhouseCoopers (‘PWC’) concerning the capital injection to the Teracom Group.
NSAB kahtleb ka, kas Öhrlings PriceWaterhouseCoopersi (edaspidi “PWC”) aruanne kapitalisüsti kohta Teracomi kontserni on erapoolik.
It also claims that the report based its business forecast for Teracom on some over-optimistic assumptions, for example with respect to the expected number of subscribers.
NSAB väidab ka, et aruandes esitatud Teracomi majandustegevuse prognoos põhineb teatavatel liiga optimistlikel ennustustel, näiteks eeldatava abonentide arvu kohta.
Telenor Broadcast does not take a position on whether the alleged measures in the present case constitute State aid.
Telenor Broadcast ei võta seisukohta küsimuses, kas väidetavad meetmed kujutavad endast riigiabi.
However, it stresses that aid provided to the digital terrestrial platform will put other platform operators at a competitive disadvantage; both in the distribution markets, where television services are offered to consumers, and in the transmission markets, where infrastructure transmission capacity is offered to broadcasters.
Kuid ettevõtja rõhutab siiski, et maapealsete digitaalülekannete platvormile eraldatud abi asetab teised platvormioperaatorid ebasoodsasse konkurentsiolukorda nii levitamise turul, kus televisiooniteenuseid müüakse tarbijatele, kui ka ülekandeturul, kus infrastruktuuri võimsust ülekanneteks müüakse ringhäälinguorganisatsioonidele.
Teracom (including Boxer) is active as a provider of both transmission services to broadcasters and television services to consumers, and will be able to use the State aid to subsidise both activities.
Teracom (sealhulgas Boxer) pakub nii ülekandeteenuseid ringhäälinguorganisatsioonidele kui ka televisiooniteenuseid tarbijatele ning saab kasutada riigiabi mõlema tegevuse subsideerimiseks.
In the downstream television distribution market this can be done either by offering the television services at lower prices or offering more set-top-boxes than would otherwise be economically feasible without the State aid.
Teleülekannete pakkumisele järgneval turul võib seda teha kas pakkudes televisiooniteenuseid odavama hinnaga või pakkudes rohkem digitaalseid lisaseadmeid kui see oleks majanduslikult tulus ilma riigiabita.
According to Telenor Broadcast, this is of critical importance at this stage of the development towards a single market for all platforms.
Telenor Broadcasti sõnul on sellel määrav tähtsus praeguses arengustaadiumis kõikidele platvormidele ühtse turu suunas.
Telenor Broadcast also raises the question whether the obligation for SVT to cover 99,8 % of the Swedish population via the terrestrial network in itself constitutes State aid, and questions whether terrestrial transmission is the most cost-efficient means of distributing television.
Telenor Broadcast tõstatab ka küsimuse, kas SVT kohustus katta 99,8 % Rootsi elanikkonnast maapealse võrgu kaudu ei kujuta endast riigiabi, ja kahtleb, kas maapealsed ülekanded on majanduslikult kõige tasuvam viis teleülekannete tegemiseks.
TeliaSonera does not take a position on whether the alleged measures in the present case are compatible with the EC Treaty.
TeliaSoneral ei ole seisukohta küsimuses, kas kõnealuse juhtumi väidetavad meetmed on kooskõlas EÜ asutamislepinguga.
However, it emphasises the importance of competitive neutrality among various technical infrastructures in the television distribution marketplace.
TeliaSonera rõhutab siiski teleülekannete pakkumise turul konkurentsi neutraalsuse olulisust erinevate tehniliste infrastruktuuride puhul.
UGC does not take a position on whether the alleged measures in the present case are compatible with the EC Treaty.
UGC-l ei ole seisukohta küsimuses, kas kõnealuse juhtumi väidetavad meetmed on kooskõlas EÜ asutamislepinguga.
At the same time, however, it strongly supports the Commission's investigation.
UGC väljendab siiski oma suurt toetust komisjoni uurimisele.
It further maintains that State-sponsored competition can only serve to distort the market.
UGC väidab ka, et riigi toetatud konkurents vaid moonutab turgu.
In its view, there can be no justification for State involvement in the development of digital terrestrial television based on a public interest argument.
UGC sõnul ei ole väide avalikkuse huvi kohta põhjus, mis õigustaks riigi sekkumist, kui küsimus on maapealse digitaaltelevisiooni väljaehitamises.
Should it be in the public interest to provide digital television, there are many alternative infrastructures that can do so.
Kui avalikkuse huvides on pakkuda digitaaltelevisiooni, on mitmeid alternatiivseid infrastruktuure, mida sel eesmärgil on võimalik kasutada.
Viasat welcomes the Commission's investigation and takes the view that it is clear from the opening Decision that Teracom (including Boxer) has received considerable funding from State resources which constitute unlawful State aid.
Viasat tervitab komisjoni uurimist ja on arvamusel, et menetluse alustamise otsusest selgub, et Teracomi (sealhulgas Boxer) on olulisel määral rahastatud riigi vahenditest ja see kujutab endast ebaseaduslikku riigiabi.
It fully agrees with the conclusions in the opening Decision.
Viasat nõustub täielikult menetluse alustamise otsuses esitatud järeldustega.
According to Viasat, satellite transmission is a much more cost-efficient distribution platform and the choice by the Government to favour the terrestrial network will lead to a reduction of consumer choice and lower quality of available products.
Viasati sõnul on satelliitülekanded majanduslikult palju tasuvam levitusplatvorm ja valitsuse valik toetada maapealset võrku toob endaga kaasa vähem valikuid tarbijatele ja pakutavate toodete halvema kvaliteedi.
COMMENTS FROM SWEDEN
ROOTSI MÄRKUSED
In its 29 October response, the Government takes the view that there has been no aid to Teracom in contravention of Sweden's obligations under the EC Treaty.
Oma 29. oktoobri vastuses on valitsus arvamusel, et Teracomile ei ole eraldatud abi, mis oleks vastuolus Rootsi kohustustega vastavalt EÜ asutamislepingule.
It maintains in particular that the opening Decision relied on incomplete and often inaccurate information.
Valitsus väidab, et menetluse alustamise otsus põhineb puudulikul ja tihti valel teabel.
SVT's allegedly excessive transmission fee payments to Teracom
Väide, et SVT maksab põhjendamatult suurt ülekandetasu Teracomile
According to the Government, SVT has not made and will not make any excessive payments to Teracom in return for transmission services on the analogue and the digital terrestrial network.
Valitsuse sõnul ei maksa ja ei hakka SVT maksma põhjendamatult suuri summasid Teracomile ülekandeteenuste eest maapealses analoog- ja digitaalvõrgus.
In addition, the Government claims that the Commission's assessment in the opening Decision was based on inaccurate figures.
Lisaks sellele väidab valitsus, et komisjoni hinnang menetluse alustamise otsuses ei põhine õigetel andmetel.
First, in the opening Decision, the Commission looks at Teracom's costs in the digital terrestrial network (column 3 of Table 2) excluding VAT although all other figures in the same table included VAT.
Menetluse alustamise otsuses vaatleb komisjon esiteks Teracomi kulusid maapealsele digitaalvõrgule (tabel 2 veerg 3) ilma käibemaksuta, kuigi kõik ülejäänud arvnäitajad samas tabelis sisaldavad käibemaksu.
According to these corrected figures, Teracom's accumulated profits will, by 2013, be significantly lower (SEK 23,7 million) than the amount indicated in the opening Decision (SEK 509,61 million).
Korrigeeritud arvude kohaselt on Teracomi kogukasum 2013. aastal oluliselt väiksem (23,7 miljonit Rootsi krooni) kui summa, mis on esitatud menetluse alustamise otsuses (509,61 miljonit Rootsi krooni).
SVT's transmission fee payments from SVT 2002 to 2013
SVT makstud ülekandetasud Teracomile 2002–2013
(excluding VAT)
(sisaldab käibemaksu)
Source: The 29 October response, p. 25.
Allikas: 29. oktoobri vastus, lk 25.
Note, however, that the table still includes a number of errors which are explained and corrected in below.
Tähelepanu! Tabel sisaldab siiski teatavaid vigu, mida selgitatakse ja mis parandatakse allpool esitatud tabelis 4.
Payments from SVT to Teracom
SVT maksed Teracomile,
Teracom's predicted annual profits/losses
Teracomi kogukulud SVT ülekandmise eest, sh KM
Teracom's predicted accumulated profits/losses
(5 = 4–1) Teracomi arvestatav aastane kogukasum/-kahjum
Second, the Government maintains that the Commission's opening Decision is based on estimates of Teracom's costs of transmitting SVT made as early as 2001 (see columns 3 and 4 in Table 4 and Table 3 respectively).
Teiseks jääb valitsus kindlaks oma arvamusele, et komisjoni otsus alustada menetlust põhineb hinnangutel Teracomi kuludest SVT ülekandmisel, mis koostati juba 2001. aastal (vt veerud tabelites 3 ja 4).
According to the Government, Teracom's actual costs have been significantly different from these estimates (see Table 4 below) and to support its statement, the Government submitted accurate figures.
Valitsuse sõnul on Teracomi tegelikud kulud oluliselt erinevad kõnealusest hinnangust (vt tabel 4) ja oma väite tõestamiseks esitas valitsus õiged arvnäitajad.
The difference is most notable for Teracom's costs in the digital terrestrial network where the costs were originally estimated at SEK 160 million per year.
Erinevus on kõige silmatorkavam Teracomi maapealse digitaalvõrgu kulude puhul, mille esialgselt hinnatud kulud ulatusid 160 miljoni Rootsi kroonini aastas.
This estimate was based on a coverage rate of the digital network of 98 % and on a complete functionality of the network as of 2002 including, for example, a regional breakdown (‘regional nedbrytbarhet’) of transmission signals and security enhancing measures (‘säkerhetsåtgärder’).
Hinnang põhines digitaalvõrgu 98–protsendilisel ulatusel ja sellel, et võrk on täielikult toimiv alates 2002. aastast, mis hõlmas ka näiteks ülekandesignaali piirkondlikku jaotust ja ohutusmeetmeid.
It was, however, only during the course of 2005 that the digital terrestrial network was rolled out to this degree and that Teracom's costs of transmitting SVT via the digital platform started to correspond to the original estimates (see Table 4 below).
Maapealne digitaalvõrk ehitati siiski välja sellises ulatuses alles 2005. aasta jooksul ning alles sellest aastast hakkasid Teracomi kulud SVT ülekandmisel digitaalsel platvormil olema võrdsed esialgsete hinnangutega (vt tabel 4).
The submitted figures which reflect Teracom's actual costs also address the concern the Commission expressed in the opening Decision that the costs of transmitting SVT were, in the initial phase of the roll-out, lower than SEK 160 million.
Arvnäitajad, mis näitavad Teracomi tegelikke kulusid, peegeldavad ka probleemi, millele komisjon juhtis tähelepanu otsuses alustada menetlus: väljaehitamise esimese etapi jooksul olid SVT ülekandmise kulud väiksemad kui 160 miljonit krooni.
Third, the Government pointed out that SVT's transmission fee payments to Teracom as presented in the opening Decision (column 1 of Table 2 and Table 3 above) do not correspond to SVT's actual payments but refer to the funding that was intended to be transferred from the distribution account to SVT.
Kolmandaks märgib valitsus, et SVT makstud ülekandetasud Teracomile vastavalt menetluse alustamise otsusele (veerg 1 tabelites 2 ja 3) ei vasta SVT tegelikult makstud summadele, vaid viitavad ainult rahalistele vahenditele, mis kantakse levitamiskontolt SVT-le.
These funds were at SVT's disposal to pay for terrestrial transmission, but there was no obligation for SVT to use these funds solely for that purpose.
Need vahendid olid SVT käsutuses maapealsete ülekannete eest maksmiseks, kuid SVT ei olnud kohustatud neid vahendeid kasutama ainult sel eesmärgil.
The Government also pointed out to the Commission that, contrary to the original assumption, SVT is scheduled to receive SEK 384 million (excluding VAT) in 2006 from the distribution account instead of SEK 205 million (excluding VAT) as estimated in the opening Decision.
Valitsus juhtis ka komisjoni tähelepanu tõsiasjale, et erinevalt eelnevalt kavandatust kavatsetakse eraldada SVT-le 2006. aastal levitamiskontolt 384 miljonit Rootsi krooni (sealhulgas käibemaks) 205 miljoni Rootsi krooni (sealhulgas käibemaks) asemel, millega arvestati menetluse alustamise otsuses.
Table 4 below presents SVT's actual payments to Teracom (columns 1a to 1c) and Teracom's actual costs of transmitting SVT (columns 2 to 4) for the period from 1999 to 2006.
Tabelis 4 on näha SVT tegelikud maksed Teracomile (tulbad 1a–1c) ja Teracomi tegelikud kulud SVT ülekandmise eest (tulbad 2–4) ajavahemikul 1999–2006.
In addition to the timeframe covered in the opening Decision, the table includes the years 1999, 2000 and 2001.
Lisaks menetluse alustamise otsuses käsitletud ajavahemikule hõlmab tabel aastaid 1999, 2000 ja 2001. Valitsuse sõnul võimaldavad kõnealused arvnäitajad komisjonil kontrollida, et SVT ei ole maksnud põhjendamatult kõrget tasu Teracomile pärast maapealse digitaalvõrgu käivitamist 1999. aasta aprillis.
The Government made clear that SVT received, during this period, in total SEK 300,3 million for technical renewal (‘teknisk förnyelse’).
Valitsus selgitas, et SVT-le eraldati kõnealusel ajavahemikul kokku 300,3 miljonit Rootsi krooni tehnopargi uuendamiseks, millest […] miljonit krooni kasutati maapealseks digitaalülekandeks ([…] miljonit Rootsi krooni 2000. aastal ja […] miljonit Rootsi krooni 2001. aastal).
Out of this amount, SEK [...] million was spent on digital terrestrial transmission services (SEK [...] million in 2000 and SEK [...] million in 2001).
Kõnealused arvud sisalduvad tabelis 4 (veerg 1b) ja neid võetakse arvesse, kui arvutatakse Teracomi kasum ja kahjum, mis on seotud tema äritegevusega STV-ga. (83) Teracomi tegelike kulude ja tasude põhjal illustreerib tabel 4 Teracomi kasumit ja kahjumit, mis on seotud tema äritegevusega SVT-ga igal aastal alates 1999 kuni 2006 (veerg 5).
These figures are included in Table 4 (column 1b) and are considered in the calculation of Teracom's profits and losses in its dealings with SVT.
Paistab, et SVT makstud iga-aastased kogusummad analoog- ja digitaalülekannete eest Teracomile (veerg 1c), välja arvatud 2005. aastal, on olnud väiksemad kui Teracomi tegelikud kulud SVT ülekandmise eest (veerg 4).
Based on Teracom's actual costs and fees, Table 4 illustrates, for every year between 1999 and 2006, Teracom's profits or losses in its dealings with SVT (column 5).
Kogu ajavahemiku jooksul on SVT ülekandmine tegelikult põhjustanud Teracomi 149,5 miljoni Rootsi krooni suuruse kahjumi. (sisaldab käibemaksu)
It appears that, in every year except 2005, SVT's total payments for analogue and digital transmission to Teracom (column 1c) have been lower than Teracom's total costs of transmitting SVT (column 4).
Tabel 4: SVT tegelikult makstud ülekandekulud ja Teracomi tegelikud ülekandekulud ajavahemikul 1999–2006 Allikas: 20. märtsi vastuse 6. lisa, tärniga tähistatud arvude puhul vt selgitus joonealuses märkuses 79. Aasta SVT analoog-üle-kannete tasu (1a) SVT digitaal-üle-kannete tasu (1b) SVT kogutasu (1c) Teracomi kulud SVT ülekandmise eest analoog-võrgus, sh KM (2) Teracomi kulud SVT ülekandmise eest digitaal-võrgus Teracomi kogukulud SVT ülekandmise eest, sh KM
Over the period as a whole, Teracom has in fact made losses on transmitting SVT in the order of SEK 149,5 million.
(4 = 2 + 3) Teracomi aastane kasum/ -kahjum
The Government has provided the Commission with explanations regarding the losses Teracom made on SVT transmissions during the period 1999 to 2006.
Valitsus on selgitanud komisjonile, miks Teracom teenis SVT ülekannetega kahjumit ajavahemikul 1999–2006.
First, according to the Government, Teracom's pricing in the digital terrestrial network was based on the actual number of viewers (the so-called penetration rate), which, during the initial phase of the roll-out, was below expectations.
Selgitused on järgmised: esiteks põhines Teracomi hinnakujundus tegelikult vaatajate arvul (nn osakaalumäär), mis oli esimese väljaehitamisetapi ajal väiksem kui oodatud.
Second, to give broadcasters an incentive to start digital terrestrial transmissions, Teracom was initially not able to charge transmission fees which would fully cover its costs.
Teiseks ei saanud Teracom alguses küsida ülekandetasu, mis oleks täielikult katnud kulusid, sest kõigepealt taheti julgustada ringhäälinguorganisatsioone alustama oma ülekandeid maapealse digitaalvõrgu kaudu.
Finally, Teracom's costs as presented in include imputed costs such as the owner's required rate of return.
Kolmandaks sisaldavad Teracomi kulud vastavalt tabelile 4 varjatud kulusid, näiteks omaniku nõutavat kasumimäära.
Such imputed costs are not considered losses under accountancy rules.
Kõnealuseid varjatuid kulusid ei peeta aruandlusekirjade kohaselt kahjumiks.
The Government has also submitted Teracom's actual prices and costs of transmitting broadcasters other than SVT in the analogue and the digital terrestrial network, in particular the costs and prices of Sweden's main commercial broadcaster, TV4, which is also the only other broadcaster present in the analogue terrestrial network.
Valitsus on esitanud ka andmed Teracomi tegelike hindade ja kulude kohta muude ringhäälinguorganisatsioonide kui SVT ülekandmise eest maapealses analoog- ja digitaalvõrgus, eelkõige kulude ja hindade kohta Rootsi suurima kommertsringhäälingu TV4 puhul, kes on teine ainuke ringhäälinguorganisatsioon maapealses analoogvõrgus.
To the extent that the data indicate that SVT has paid higher transmission fees than TV4, these price differences can, according to the Government, be explained by the special requirements for SVT's transmissions, for example, SVT's higher coverage rate and greater capacity utilisation, the regional breakdown of SVT's transmission signals and security enhancing measures.
Küsimuses, et kõnealused andmed viitavad sellele, et SVT on maksnud kõrgemat ülekandetasu kui TV4, on valitsuse sõnul võimalik kõnealuseid hinnaerinevusi selgitada teatavate nõuetega, mis esitatakse SVT ülekannetele, näiteks on SVT puhul suurem ulatus, võimsuse kasutamine, SVT ülekandesignaalide piirkondlik jaotus ja kõrgem turvalisuse parandamise määr.
The alleged credit guarantee issued in favour of Teracom
Väide, et Teracomile eraldati krediidigarantii