natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, in spite of the rationalisation efforts of the Community industry, this increase in raw materials prices could not be totally reflected in the average sales price of the Community produced PSF which rose by only 9 % from 2002 to the IP, despite the fact that fibres are price sensitive products.
Hoolimata ühenduse tootmisharu ratsionaliseerimismeetmete rakendamisest, ei kajastunud tooraine hinnatõus siiski täies ulatuses ühenduses toodetud polüesterstaapelkiu keskmises hinnas, mis tõusis 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vaid 9 %, hoolimata sellest, et kiutootmine on väga hinnatundlik valdkond.
Moreover, it is worth noting that all producers in the world, thus including those in the countries concerned, were facing similar increase in raw material prices as these are worldwide traded commodity products.
Lisaks väärib märkimist, et tooraine hinnatõusuga seisid silmitsi kogu maailma tootjad (sh vaatlusaluste riikide tootjad), kuna vastav tooraine on maailmaturul tarbekaup.
It is therefore clear that the producers in the countries concerned did not increase significantly their export prices to the Community to reflect that evolution.
Seega on selge, et vaatlusaluste riikide tootjad kõnealuse arengu tõttu ühendusse eksporditavate toodete hinda märgatavalt ei tõstnud.
It is therefore considered that the low level of export price from the countries concerned has caused a price suppression and led to a situation where the Community Industry could not increase its own sales prices adequately.
Seetõttu järeldatakse, et vaatlusaluste riikide madalad ekspordihinnad põhjustasid hindade allasurumise, mis viis olukorrani, kus ühenduse tootmisharu ei saanud oma müügihinda piisavalt tõsta.
Otherwise the loss in customers and market share would have been greater than the one found.
Vastasel juhul oleks klientide kaotus ja turuosa vähenemine oluliselt laialdasem kui praeguses olukorras.
Accordingly, it is considered that even if it may appear that the increase of raw material costs may have contributed to some extent to the injury suffered by the Community industry, it is not the real cause of that injury.
Eelnevast lähtuvalt leitakse, et kuigi võib jääda mulje, et tooraine hinnatõus avaldas ühenduse tootmisharule teatavat kahjustavat mõju, ei ole see kahju tegelik põhjus.
Indeed, it is the presence of low-priced dumped imports which prevented the Community industry to adapt their prices to the increased costs and thus have caused the material injury.
Tegelik põhjus on madala dumpinguhinnaga impordi olemasolu ühenduse turul, mis on takistanud ühenduse tootmisharul kohandada oma hindasid kasvanud kuludega ning seega tekitanud materiaalse kahju.
Fluctuation of exchange rates
Vahetuskursside kõikumine
Some interested parties argued that the price evolution of the imports concerned was influenced by the evolution of the Euro vis-à-vis the US dollar.
Mõni huvitatud isik väitis, et vaatlusaluste importtoodete hindade kõikumist mõjutas euro ja USA dollari vahelise kursi muutumine.
It is true that between 2002 and the IP, the US dollar continuously depreciated, i.e. from 1,06 EUR to 0,79 EUR or – 25 %.
Tõepoolest, 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes USA dollari väärtus pidevalt, st 1,06 eurolt 0,79 eurole ehk 25 %.
It is recalled that the investigation has to establish whether the dumped imports (in terms of prices and volume) have caused material injury to the Community industry or whether such material injury was due to other factors.
Meenutatakse, et uurimine peab kindlaks määrama, kas dumpinguhinnaga import (hindade ja mahtude mõistes) on põhjustanud materiaalset kahju ühenduse tootmisharule või on selle materiaalse kahju põhjuseks mingid muud tegurid.
In this respect, Article 3(6) of the basic Regulation states that it is necessary to show that the price level of the dumped imports cause injury.
Selles suhtes osutab algmääruse artikli 3 lõige 6, et vaja on näidata dumpinguhinnaga impordi hinnataseme põhjuslikku seost tekkinud kahjuga.
It therefore merely refers to a difference between price levels, and there is thus no requirement to analyse the factors affecting the level of those prices.
Seetõttu viidatakse lihtsalt hinnataseme erinevusele ja sellest tulenevalt ei ole nõuet analüüsida seda hinnataset mõjutavaid tegureid.
In practice, the effect of the dumped imports on the Community industry's prices is essentially examined by establishing price undercutting, price depression and price suppression.
Praktikas on dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharu hindadele põhimõtteliselt uuritud hinna allalöömise, hinnalanguse ja hinnatõusu pidurdumise kindlaksmääramise teel.
For this purpose, the dumped export prices and the Community industry's sales prices are compared, and export prices used for the injury calculations may sometimes need to be converted into another currency in order to have a comparable basis.
Sel eesmärgil võrreldakse dumpinguhinnaga eksporditud toodete hindu ja ühenduse tootmisharu toodete müügihindu, sageli on tarvis ekspordihinnad vahetuskursi alusel ümber arvutada, et erinevaid hindasid oleks võimalik omavahel võrrelda.
Consequently, the use of exchange rates in this context only ensures that the price difference is established on a comparable basis.
Seetõttu vahetuskursside kasutamine antud kontekstis ainult kinnitab, et hinnaerinevused on kindlaks määratud võrreldaval alusel.
From this, it becomes obvious that the exchange rate can in principle not be another factor of the injury.
Sellest tulenevalt on selge, et vahetuskurss ei saa põhimõtteliselt olla kahju põhjustavaks teguriks.
The above is also confirmed by the wording of Article 3(7) of the basic Regulation, which refers to known factors other than dumped imports.
Eeltoodut kinnitab ka algmääruse artikli 3 lõike 7 sõnastus, mis viitab dumpinguhinnaga impordi kõrval teistele teadaolevatele teguritele.
The list of the other known factors in this Article does not make reference to any factor affecting the price level of the dumped imports.
Selles artiklis toodud teiste teadaolevate tegurite loetelu ei viita ühelegi tegurile, mis mõjutaks dumpinguhinnaga importtoodete hinnataset.
To summarise, if the exports are dumped, and even if they benefited from a favourable development of exchange rates, it is difficult to see how the development of such exchange rate could be another factor causing injury.
Kokkuvõtvalt, kui on toimunud dumpinguhinnaga eksportija isegi kui soodsa vahetuskursi tõttu saadi kasu, on raske mõista, kuidas selline vahetuskursi muutumine võiks olla kahju põhjustavaks teguriks.
Thus, the analysis of the factors affecting the level of the prices of the dumped imports, be it exchange rate fluctuations or something else, cannot be conclusive and such analysis would go beyond the requirements of the basic Regulation.
Seega ei saa igasugune dumpinguhinnaga impordi hinnataset mõjutavate tegurite analüüs, käsitlegu see siis vahetuskursi kõikumist või midagi muud, olla õigusliku jõuga ja selline analüüs ületaks algmääruses sätestatud nõudeid.
In any event, and without prejudice of the above, any allegation of the Euro appreciation in respect of the USD as a cause of injury of the Community industry should be especially valid for the period where said appreciation mainly took place i.e. from 2002 to 2004, and in particular during the first two years, when the differences among both currencies have been more accentuated.
Igal juhul ja ilma, et see piiraks eespool sätestatut, võiks väidet, et USA dollari suhtes tugevnenud euro on ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjustaja, kehtivaks pidada eelkõige selle perioodi kohta, mil kõnealune tugevnemine toimus, st aastatel 2002–2004, ja just kahe esimese aasta jooksul, mil erinevused kõnealuste vääringute vahel tõusid rohkem esile.
In that respect, it is noteworthy that imports concerned decreased by 5 % between 2002 and 2003 while the sharpest depreciation of the USD vis-à-vis the Euro took place during the same period (i.e. -16 %).
Siinkohal on sobilik välja tuua, et vaatlusalune import vähenes aastatel 2002–2003 5 %, samal ajal registreeriti USA dollari suurim langus võrreldes euroga (st 16 %).
Similarly, while the USD depreciated by 25 % between 2002 and 2004, imports concerned increased by only 16 %, while when the USD depreciated by a further 2 % between 2004 and 2005, imports concerned increased by 75 %.
Samuti kui aastatel 2002–2004 langes USA dollari kurss 25 %, kasvas kõnealune import vaid 16 %, samas kui dollari kurss langes 2004–2005. a veel 2 %, suurenes kõnealuse impordi maht 75 %.
Moreover, imports from countries other than those found to be dumping have also benefited from the appreciation of the Euro.
Euro tugevnemine on lisaks dumpinguhinnaga importivatele riikidele kasu toonud ka teistele.
However, their volumes increased much more smoothly than those from the countries concerned and their trend was more in line with the exchange rates fluctuations.
Nende impordi mahud kasvasid võrreldes vaatlusaluste riikidega palju sujuvamalt ja nende areng oli rohkem kooskõlas vahetuskursside kõikumisega.
Indeed, they increased by 35 % between 2002 and 2004 when USD depreciated by 25 % (while imports concerned increased by 17 %), and by only 7 % between 2004 and the IP, when the USD depreciated by a further 2 % (while imports concerned increased by 75 %).
Aastatel 2002–2004 kasvas import neist riikidest 35 %, samas kui USA dollari kurss langes 25 % (samal ajal kasvas vaatlusalustest riikidest pärit import 17 %). 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal oli kasv vaid 7 %, samas kui dollari kurss langes veel 2 % (samal ajal kasvas vaatlusalustest riikidest pärit import 75 %).
The fact that currency exchange rates and imports from the countries concerned followed different trends (between 2002 and 2003) or trends with diverging extent (between 2004 and the IP) indicates that it cannot be considered as a causal factor for the surge of dumped imports from the countries concerned as argued by interested parties.
Asjaolu, et vääringute vahetuskursid ja vaatlusaluste riikide import järgisid erinevaid suundumusi (aastatel 2002–2003) või vastandlikke suundumusi (2004. ja uurimisperioodi vahelisel ajal) viitab sellele, et seda ei saa käsitleda vaatlusalustest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu põhjusliku tegurina, nagu väidavad huvitatud isikud.
Lack of restructuring of the Community industry
Ühenduse tootmisharu ümberkorraldamise puudulikkus
Some interested parties argued that the Community industry was unable to restructure and to fully benefit from the anti-dumping duties imposed for many years on a wide range of third countries.
Mõni huvitatud isik on väitnud, et ühenduse tootmisharu ei olnud võimeline tegema ümberkorraldusi ja saama kasu kolmandatele riikidele mitmeteks aastateks kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest.
However, it should be considered that during that number of years, the Community industry has been suffering from trade distortion and dumped prices which third countries practiced in turn.
Tuleb arvestada, et ühenduse tootmisharu on juba mitmeid aastaid kannatanud kaubanduse moonutamise ja dumpinguhindade tõttu, mida kolmandad riigid on praktiseerinud.
The Community market was therefore systematically biased by these distortions thus preventing the Community industry to recover from dumping practices and take business decisions on a sound basis.
Ühenduse turg oli seetõttu süstemaatiliselt kallutatud nende moonutuste tõttu, mis omakorda takistas ühenduse tootmisharul taastuda dumpingu tagajärgedest ja teha ratsionaalseid otsuseid äritegevuse osas.
This has deprived that industry of the necessary predictability in particular for long term decisions.
See on võtnud tootmisharult vajaliku ennustatavuse, eriti pikaajaliste otsuste puhul.
In addition, as explained in recital 127 the Community industry has made restructuring efforts that allowed gaining productivity and compensating for raw material price increases.
Vastavalt põhjendusele 127 on ühenduse tootmisharus tehtud samme tegevuse ümberkorraldamiseks, mis võimaldaks suurendada tootlikkust ning kompenseerida tooraine hinnatõusu.
This was done with the continued presence of dumped imports and thus shows that that industry is viable and can be profitable, should a level playing field be restored on the Community market.
Seda tehti dumpinguhinnaga impordi jätkuva olemasolu tingimustes ning see näitab, et tootmisharu on elujõuline ja suuteline kasumit teenima juhul, kui ühenduse turul suudetakse taastada võrdsed võimalused.
Based on the above analysis, which has properly distinguished and separated the effects of all known factors having an effect on the situation of the Community industry from the injurious effect of the dumped imports, it is provisionally concluded that there is a causal link between the dumped imports and the material injury suffered by the Community industry within the meaning of Article 3(6) of the basic Regulation.
Võttes arvesse eespool esitatud analüüsi, milles on nõuetekohaselt esitatud kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharule ja eristatud nende mõju dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, tehakse esialgne järeldus, et dumpinguhinnaga impordi ja algmääruse artikli 3 lõike 6 mõistes ühenduse tootmisharule tekitatud materiaalse kahju vahel on olemas põhjuslik seos.
This conclusion is based, on the one hand, on the significant increases in volumes and market shares of the imports concerned, accompanied by a substantial price undercutting, and, on the other the loss of market share and the consequent worsening financial situation.
See järeldus põhineb ühelt poolt vaatlusaluste toodete impordi mahu ja turuosa märkimisväärsel kasvul, millega on kaasnenud märgatav hinna allalöömine ning teiselt poolt turuosa kaotus ning sellest tulenev majandusliku olukorra halvenemine.
None of the other factors examined could have explained the deteriorating situation of the Community industry.
Ükski teine uuritud teguritest ei selgitanud ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda.
In accordance with Article 21 of the basic Regulation, it was considered whether despite the conclusion of injurious dumping, compelling reasons exist for concluding that it is not in the Community interest to adopt anti-dumping measures in that particular case.
Algmääruse artikli 21 kohaselt arutati, kas olenemata järeldusest kahjuliku dumpingu kohta, on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul ühenduse huvides.
The determination of the Community interest was based on an examination of all the various interests involved, i.e. those of the Community industry, the importers, traders and the users of the product concerned.
Ühenduse huvide kindlaksmääramisel tugineti kõigi erinevate huvide, st vaatlusaluse toote ühenduse tootmisharu, importijate, hulgimüüjate ja kasutajate huvide uurimisele.
In order to assess the likely impact of the imposition or non-imposition of measures information was requested from all interested parties which were either known to be concerned or which made themselves known.
Selleks, et hinnata meetmete jätkamise või mittejätkamise tõenäolist mõju, nõuti teavet kõikidelt teadaolevatelt või endast teatanud huvitatud isikutelt.
On this basis, the Commission sent questionnaires to the Community industry, three unrelated importers, 22 users and three suppliers of raw materials.
Seetõttu saatis komisjon küsimustikud ühenduse tootmisharule, kolmele sõltumatule importijale, kahekümne kahele kasutajale ja kolmele toorainetarnijale.
In addition, the Commission contacted also 14 Community producers which did not provide the information requested for the selection of the sample in order to obtain basic information on their production and sales.
Lisaks võttis komisjon ühendust veel neljateistkümne ühenduse tootjaga, kes ei esitanud valimisse kaasamiseks nõutud andmeid, et saada põhiandmeid nende toodangu ja müügi kohta
As explained in recital 10, the three complainant Community industry producers, one unrelated importer, seven users and one supplier of raw materials replied to the questionnaire.
Vastavalt põhjenduses 10 toodud selgitustele vastasid küsimustikule kolm kaebuse esitanud ühenduse tootmisharu tootjat, üks sõltumatu importija, seitse kasutajat ja üks toorainetarnija.
It is recalled that the Community industry has suffered material injury, as set out in recitals 104 to 108.
Tuleb meenutada, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju, nagu on esitatud põhjendustes 104–108.
The imposition of measures is expected to prevent a continuing distortion of the market and suppression of prices.
Eeldatavalt aitab meetmete kehtestamine vältida moonutuste jätkumist turul ja hindade allasurumist.
Measures would enable the Community industry to increase its sales and thereby recover lost market share, and benefiting from economies of scale.
Meetmed võimaldaksid ühenduse tootmisharul suurendada oma müüki ning võita tagasi kaotatud turuosa ja saada kasu mastaabisäästust.
Moreover, it is expected that the Community industry could slightly increase their selling prices at a level that would cover costs and allow for a profit.
Eeldatakse, et meetmete kehtestamine lubaks vähehaaval tõsta müügihindu tasemele, mis võimaldaks kulude katmist ja annaks kasumit.
This would likely enable the Community industry to reach the levels of profitability which are necessary in that capital intensive business where continued investments need to be done and to take advantage of developments in the Community market.
Tõenäoliselt võimaldaks see ühenduse tootmisharul jõuda kasumlikkuseni, mis on vajalik selles kapitalimahukas valdkonnas, kus jätkuvalt on vaja investeerida, et saada kasu ühenduse turuarengust.
This would guarantee the viability of the Community industry's PSF business.
See tagaks ühenduse tootmisharu polüesterstaapelkiu valdkonna elujõulisuse.
The Community industry is particularly marked by a loss of revenue due to depressed prices, falling market share and significant losses.
Ühenduse tootmisharu iseloomustab iseäranis kasumi vähenemine hindade languse tõttu, turuosa kahanemine ja märkimisväärne kahjum.
Indeed, in view of the decreasing revenue and the significantly worsening trend in the IP, it is most likely that the financial situation of the Community industry will deteriorate further in the absence of any measures.
Vähenevat kasumit ja uurimisperioodil toimunud olukorra märgatavaid halvenemistendentse silmas pidades on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu finantsolukord halveneks meetmete puudumise korral veelgi.
This is particularly true since the European market is now one of the few export markets left to the countries concerned after the imposition of anti-dumping duties on PSF from Taiwan in other third countries such as the United States of America, India and Japan.
See on eriti aktuaalne, sest pärast Ameerika Ühendriikide, India ja Jaapani poolset dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist Taiwanist pärit polüesterstaapelkiule on Euroopa turg vaatlusaluste riikide jaoks praegu üks väheseid eksporditurge.
Accordingly, it is provisionally concluded that the imposition of anti-dumping measures would allow the Community industry to recover from the injurious dumping suffered and would thus be in the interest of the Community industry.
Lähtuvalt sellest on jõutud esialgsele järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab ühenduse tootmisharul kahjustavast dumpingust toibuda ning oleks seega ühenduse tootmisharu huvides.
The other Community producers would also in all likelihood benefit from the imposition of anti-dumping measures.
Ülejäänud ühenduse tootjad saaksid tõenäoliselt samuti kasu dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest.
Indeed, the other Community producers which did not provide the information requested for the selection of the sample but were subsequently contacted in order to obtain basic information on their production and sales were found in similar situation since their sales volume decreased by 23 % and their sales prices increased also by only 12 %.
Tõepoolest, nende ühenduse tootjatega, kes ei esitanud valimisse kaasamise jaoks nõutud andmeid, võeti hiljem ühendust, et saada põhiandmeid nende tootmise ja müügi kohta ning saadud andmed näitasid, et nad on samas olukorras, kuna nende müük vähenes 23 % ning müügihinnad tõusid vaid 12 %.
Impact on importers and users
Mõju importijatele ja kasutajatele
Only one importer could be considered as cooperating and this importer was against the imposition of measures for the reason that they prevented import of PSF as raw material and could allegedly force the downstream industry to delocalise outside the EU.
Ainult ühte importijat võis pidada koostööd tegevaks ning see importija oli meetmete kehtestamise vastu, kuna see takistaks polüesterstaapelkiu importimist toorainena ning võiks väidetavalt põhjustada järgtööstuse siirdumist Euroopa Liidust välja.
However, this importer was not able to provide precise information on the consequence of any measures on its own business or any data regarding the profitability of its sales of the product concerned.
Paraku ei suutnud see importija pakkuda täpset teavet meetmete tagajärgede kohta tema enda äritegevusele ega vaatlusaluse kauba müügi kulutasuvuse kohta.
Therefore, it has not been possible to assess the likely effect of the proposed anti-dumping measures on the profitability of the co-operating importer.
Sellest tulenevalt ei olnud võimalik hinnata kavandatavate dumpinguvastaste meetmete mõju koostööd tegeva importija kulutasuvusele.
It should be recalled that anti-dumping measures are not intended to prevent imports into the Community, but they are ensuring that imports are not made at dumped prices and that operators have access to fairly-priced PSF.
Tasub meeles pidada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks ei ole ühendusse suunatud impordi takistamine, vaid nende eesmärk on tagada, et import ei toimuks dumpinguhindadega ning et turul valitseks polüesterstaapelkiu osas õiglane hind.
Imports have always been allowed and will still be allowed to enter into the Community market.
Import on alati lubatud olnud ja importtoodetele ei tehta ka edaspidi takistusi ühenduse turule sisenemisel.
Recent experience has shown that even with anti-dumping measures traditional South Korean exporters have continued to supply Community-based customers.
Viimase aja kogemus on näidanud, et isegi dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel varustavad tavapärased Lõuna-Korea eksportijad jätkuvalt ühenduses asuvaid kliente.
As explained in recital 159 below anti-dumping measures on certain countries such as India, Australia and Indonesia have expired and there are alternative sources of supply available which are not subject to anti-dumping duties, as for example PSF from Nigeria and Turkey.
Vastavalt allpool põhjenduses 159 toodud selgitustele on dumpinguvastased meetmed teatud riikides kehtivuse kaotanud (nt India, Austraalia ja Indoneesia) ning toodangu pakkumiseks on olemas alternatiivseid allikaid, mida ei piira dumpinguvastased meetmed, nt Nigeeriast ja Türgist pärit polüesterstaapelkiud.
On this basis, and given the large number of importers not cooperating in the proceeding, it is provisionally concluded that anti-dumping measures will not have such a negative impact on importers as a whole as to outweigh the need to eliminate the trade distorting effects of injurious dumping and to restore effective competition.
Lähtuvalt sellest ning võttes arvesse suurt hulka importijaid, kes ei teinud koostööd, tehti esialgne otsus, et dumpinguvastaste meetmetega ei kaasne importijatele tervikuna tõsist kahju, mis kaaluks üles vajaduse kõrvaldada kahjulikust dumpingust tulenevad kaubandust moonutavad mõjud ning taastada tõhus konkurents.
Said users are members of one of the three users associations cooperating in this proceeding, which represents the non woven industry at a European level.
Nimetatud kasutajad kuuluvad ühendusse, mis ühena kolmest käesolevas menetluses koostööd tegevast ühendusest esindab lausriidetööstust Euroopa tasandil.