natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The only company to submit a bid for the operation of this multiplex was T-Systems.
Ainuke äriühing, kes esitas taotluse selle multipleksi opereerimiseks, oli T-Systems.
Award of broadcasting licences
Ringhäälingulitsentside andmine
The allocation of the multiplexes to network operators under telecommunications legislation, which is described above, is to be distinguished from the allocation of programme channels to broadcasters under media legislation.
Multiplekside eraldamist võrguoperaatoritele ülalkirjeldatud telekommunikatsioonialaste õigusaktide alusel tuleb eristada programmikanalite eraldamisest ringhäälinguorganisatsioonidele meediaalaste õigusaktide alusel.
Mabb is responsible for allocating programme channels.
Mabb vastutab programmikanalite eraldamise eest.
The relevant procedure was laid down in the DVB-T statutes (DVB-T Satzung) adopted on 9 July 2001 [28].
Asjassepuutuv menetlus sätestati DVB-T põhikirjas (DVB-T Satzung), mis võeti vastu 9. juulil 2001.
In accordance with Section 52a(1) of the State Broadcasting Treaty (Rundfunkstaatsvertrag) [29] and with Section 6a(1) of the State Media Treaty (Medienstaatsvertrag), the statutes state in particular that, for the first allocation of digital terrestrial broadcasting capacity in Berlin and Brandenburg, consideration must be given, as a matter of priority, to the programme channels which are already broadcast in analogue form.
Vastavalt ringhäälingu riigilepingu (Rundfunkstaatsvertrag) [29] jao 52a punktile 1 ja meedia riigilepingu (Medienstaatsvertrag) jao 6a punktile 1 on põhikirjas sätestatud, et maapealse digitaalringhäälinguvõimsuse esimesel eraldamisel Berliinis ja Brandenburgis tuleb esmajärjekorras arvestada programmikanaleid, mida juba kasutatakse analoogvormis.
The technical transmission capacities for these programmes have to be equivalent relative to the other transmission capacities.
Tehnilised edastamisvõimsused nende programmide jaoks peavad olema võrdsed muude edastamisvõimsustega.
In the case of commercial broadcasting groups that transmit more than one analogue terrestrial channel, the statutes envisage the allocation not of individual programme channels but of entire multiplexes.
Kommertsringhäälinguorganisatsioonide gruppide puhul, kes edastavad rohkem kui ühte maapealset analoogkanalit, näeb põhikiri ette mitte individuaalsete programmikanalite, vaid tervete multiplekside eraldamise.
Programme coverage and network operators during digital switch-over
Programmidega kaetus ja võrguoperaatorid digitaalsele edastusele ülemineku ajal
Explanation: Channels K 05, K 25, K 33, K 39, K 44 and K 56 are provided by T-Systems, while Channels K 07 and K 27 were allocated to RBB but are also provided by T-Systems.
Selgitus: Kanaleid K 05, K 25, K 33, K 39, K 44 ja K 56 pakub T-Systems, samas kui kanalid K 07 ja K 27 eraldati RBB-le, kuid neid pakub samuti T-Systems.
On account of coordination problems with Poland, Channel K 47 has not yet been allocated by RegTP.
Koordinatsiooniprobleemide tõttu Poolaga ei ole kanalit K 47 veel RegTP poolt eraldatud.
Analogue transmissions are in italics.
Analoogedastus on toodud kaldkirjas.
Channel
Kanal
Analogue TV
Analoog-TV
Service area
Teeninduspiirkond
Coverage as of 11/2002
Kaetus11/2002
Coverage as of 3/2003
Kaetus3/2003
Coverage as of 8/2003
Kaetus 8/2003
Berlin 1
Berliin 1
Erste — Simulcast
Erste – Simulcast
country-wide
üleriigiline
Berlin 3
Berliin 3
Other media services
Muud meediateenistused
Berlin 4
Berliin 4
ZDF — Simulcast
ZDF – Simulcast
X (not allocated)
X (pole eraldatud)
RTLII — Simulcast
RTL II – Simulcast
ORB — Simulcast
ORB – Simulcast
TV — Bouquet
TV – Bouquet
Two programme channels on the fourth multiplex were allocated to FAB (Fernsehen aus Berlin) and BBC World, which were already present on the analogue network.
Kaks programmikanalit neljandas multipleksis eraldati FAB-ile (Fernsehen aus Berlin) ja BBC World’ile, mis olid juba olemas analoogvõrgus.
An entire multiplex was allocated to each of the commercial broadcasting groups, RTL Group (K 25) and ProSiebenSat.1 (K 44).
Terve üks multipleks eraldati kummalegi kommertsringhäälinguorganisatsioonide grupile, RTLi kontsernile (K 25) ja ProSiebenSat.1’le (K 44).
All these channels were allocated by decision of Mabb without an open procedure.
Kõik need kanalid eraldati Mabb-i otsusega ilma avatud menetluseta.
The remaining capacity was opened up to tender individually by decision of 8 May 2002 [30].
Ülejäänud võimsused avati individuaalsetele pakkumistele 8. mai 2002. aasta otsusega.
However, for want of suitable tenderers, these programme channels were initially allocated for a one-year period to the following broadcasters [31]: Eurosport, Viva Plus, Deutsches Sportfernsehen (DSF) and SWR.
Sobivate pakkujate puudumise tõttu eraldati need programmikanalid siiski algselt üheaastaseks perioodiks järgmistele ringhäälinguorganisatsioonidele: [31] Eurosport, Viva Plus, Deutsches Sportfernsehen (DSF) ja SWR.
After the companies mentioned had taken part in a second tender procedure published on 16 April 2004 [32], the corresponding licences were extended to five years.
Pärast seda, kui mainitud firmad olid osalenud teises pakkumismenetluses, mis avaldati 16. aprillil 2004, [32] pikendati vastavaid litsentse viie aastani.
The remaining transmission capacity (K 39) was earmarked for providers of other forms of broadcasting, with mobile television transmission (DVB-H) in particular to be tried out.
Allesjäänud edastamisvõimsus (K 39) eraldati eriotstarbeliselt muude edastusvormide pakkujatele, et järgi proovida eriti mobiiltelevisiooniedastust (DVB-H).
Phases of switch-over process
Üleminekuprotsessi etapid
As regards the practical arrangements for the switch-over, mention should be made of the DVB-T pilot project which had been operational as of August 1997 and in which DTAG, together with Mabb and SFB, operated a DVB-T network in Berlin-Brandenburg on a trial basis.
Seoses ülemineku praktilise korraldamisega tuleb mainida DVB-T katseprojekti, mis on olnud käigus alates 1997. aasta augustist ja milles DTAG koos Mabb-i ja SFB-ga opereeris katseliselt DVB-T võrku Berliin-Brandenburgis.
On 1 November 2002, which saw the start of normal operations, the first phase of the switch-over was launched, involving two digital multiplexes (K 05 and K 44) operated by T-Systems.
novembril 2002, mil algas normaalne opereerimine, käivitati ülemineku esimene etapp, mis sisaldas kahte T-Systems’i poolt opereeritavat digitaalset multipleksi (K 05 ja K 44).
On 28 February 2003, analogue broadcasting of the national commercial channels came to an end and DVB-T transmission was significantly expanded (second phase of the switch-over).
veebruaril 2003 lõppes riiklike kommertskanalite analoogedastamine ja DVB-T edastamist laiendati oluliselt (ülemineku teine etapp).
As a result, these channels were completely switched to digital terrestrial broadcasting after a simulcast period lasting only four months.
Selle tulemusena lülitati need kanalid täielikult maapealsele digitaalringhäälingule pärast ainult neli kuud kestnud samaaegse edastamise perioodi.
On 4 August 2003 analogue terrestrial broadcasts by all other broadcasters were halted.
augustil 2003 peatasid kõik muud ringhäälinguorganisatsioonid maapealse analoogringhäälingu.
The subject-matter of the formal investigation procedure is the financial assistance provided by Mabb for the switch-over from analogue to digital terrestrial television.
Ametliku uurimisprotseduuri teema on Mabb-i poolt antud finantsabi üleminekuks analoogselt digitaalsele maapealsele televisioonile.
The legal bases for this assistance are Section 40(1)(2) of the State Broadcasting Treaty and Section 8(1)(8) of the State Media Treaty, pursuant to which the Land media authorities and, in the present case, Mabb are charged with promoting, among other things, development of the technical infrastructure for broadcasting and projects for new broadcasting techniques out of their share of the licence fee.
Selle abi seaduslikuks aluseks on ringhäälingut käsitleva riigilepingu 40. jao punkti 1 alapunkt 2 ja meediat käsitleva riigilepingu 8. jao punkti 1 alapunkt 8, mille kohaselt liidumaa meediaametiasutuste ja käesoleval juhul Mabb-i kohustuseks on muu hulgas ringhäälingu tehnilise infrastruktuuri arendamise ja uute ringhäälingutehnikate projektide soodustamine oma litsentsitasu osa abil.
On the basis of these legal provisions, Mabb, as mentioned above, adopted the DVB-T statutes and concluded the Switch-over Agreement with the PSBs and the commercial broadcasting groups ProSiebenSat.1 and RTL Group.
Nende õigusnormide alusel võttis Mabb, nagu eespool mainitud, vastu DVB-T põhikirja ja sõlmis üleminekukokkuleppe PSB-de ja kommertsringhäälinguorganisatsioonide gruppidega ProSiebenSat.1 ja RTLi kontsern.
According to Germany, the assistance is designed essentially to ensure pluralistic media diversity in an increasingly converging field, to safeguard infrastructure competition for digital modes of transmission, to use frequencies efficiently and to develop new services and uses.
Saksamaa väidete alusel on abi eesmärgiks peamiselt pluralistliku meedia mitmekesisuse tagamine üha enam konvergeeruval alal, digitaalsete edastamisviiside infrastruktuuri konkurentsi kaitsmine, sageduste efektiivne kasutamine ning uute teenuste ja kasutusalade arendamine.
Mabb concluded with the commercial broadcasting groups ProSiebenSat.1 and RTL Group contracts containing the following key points as regards the assistance to be granted [33]:
Mabb sõlmis kommertsringhäälinguorganisatsioonide gruppidega ProSiebenSat.1 ja RTLi kontsern lepingud, mis sisaldasid järgmisi põhipunkte seoses abi andmisega: [33]
Mabb allocated to each of the two broadcasting groups for a period of seven years a multiplex with four programme channels.
Mabb eraldas mõlemale ringhäälinguorganisatsioonide grupile seitsmeaastaseks perioodiks nelja programmikanaliga multipleksi.
The broadcasting groups undertook to broadcast their main television channels via DVB-T for five years as of 1 March 2003, irrespective of the actual coverage.
Ringhäälinguorganisatsioonide grupid kohustusid edastama peamisi telekanaleid DVB-T kaudu viie aasta jooksul alates 1. märtsist 2003, sõltumata tegelikust kaetusest.
Mabb made available to the two broadcasting groups grants towards the broadcasting costs of the digital terrestrial transmission.
Mabb muutis mõlemale ringhäälinguorganisatsioonide grupile kättesaadavaks toetused digitaalse maapealse ringhäälingu edastamiskulude jaoks.
In the case of RTL Group, the grant amounts to EUR 265000 a year, or EUR 66250 per programme channel.
RTLi kontserni puhul on toetus 265000 eurot aastas ehk 66250 eurot programmikanali kohta.
In the case of ProSiebenSat.1, it amounts to EUR 330000 a year, or EUR 82500 per programme channel.
ProSiebenSat.1 puhul on see 330000 eurot aastas ehk 82500 eurot programmikanali kohta.
The grants are payable as of 1 March 2003 for a period of five years.
Toetusi makstakse alates 1. märtsist 2003 viieaastase perioodi vältel.
If the transmission costs calculated for the broadcasters by the network operator increase or decrease, Mabb will normally bear half of the difference, i.e. half of the increase or decrease in costs.
Kui võrguoperaatori poolt ringhäälinguorganisatsioonide jaoks arvutatud edastamiskulud suurenevad või vähenevad, katab Mabb tavaliselt poole erinevusest, st poole kulude suurenemisest või vähenemisest.
In the negotiations with ProSiebenSat.1, a coverage-related factor was also taken into consideration [34].
Läbirääkimistel ProSiebenSat.1’ga arvestati ka kaetusega seotud faktorit.
After the first two years, the annual assistance of EUR 330000 will be reduced to EUR 250000 for the remaining three years if the digital terrestrial coverage in the reception area exceeds 200000 households.
Pärast esimest kahte aastat vähendatakse iga-aastast 330000 euro suurust abi 250000 euroni järelejäänud kolmel aastal, kui digitaalne maapealne kaetus vastuvõtupiirkonnas ületab 200000 majapidamist.
According to Germany, the grant amounts to around one third of the fees payable by the broadcasting groups to the network operator.
Vastavalt Saksamaa väidetele ulatub toetus umbes kolmandikuni ringhäälinguorganisatsioonide poolt võrguoperaatorile makstavast summast.
It is calculated in such a way that the two broadcasting groups have to pay the same fee to the network operator for a multiplex as they previously did for an analogue channel.
See arvutatakse sel moel, et nimetatud kaks ringhäälinguorganisatsioonide gruppi peavad maksma sama tasu võrguoperaatorile multipleksi eest, nagu nad varem maksid analoogkanali eest.
Assistance equivalent to one third of the digital transmission costs thus reflects the fact that the transmission of a multiplex is some 50 % more expensive than that of an analogue channel.
Abi, mis võrdub kolmandikuga digitaalse edastuse kuludest, peegeldab fakti, et multipleksi edastamine on umbes 50 % kallim kui analoogkanali oma.
However, the Commission notes already at this stage that it must be borne in mind here that a multiplex has four times the transmission capacity of an analogue channel, i.e. four programme channels instead of only one.
Siiski märgib komisjon juba praegusel etapil, et tuleb meeles pidada, et multipleksil on neli korda suurem edastamisvõimsus kui analoogkanalil, st neli programmikanalit ühe asemel.
Mabb concluded similar agreements with FAB and BBC World, which, before the switch-over, were also broadcast via analogue terrestrial transmission (‘ATT’) and thus had a claim to a programme channel on the DVB-T network [35].
Mabb sõlmis samasugused lepingud FAB-i ja BBC World’iga, mida enne üleminekut edastati samuti analoogse maapealse edastuse (“ATT”) kaudu ja millel oli seega nõue programmikanalile DVB-T võrgus.
For these broadcasters too, Mabb provides a grant towards transmission costs for a period of five years.
Ka nendele ringhäälinguorganisatsioonidele annab Mabb toetust edastamiskulude jaoks viieaastase perioodi vältel.
The grant is equal to one third of the fees payable by the network operator.
Toetus võrdub kolmandikuga võrguoperaatorile makstavast summast.
Calculation of the amount of assistance is based on the operator's invoice.
Abi suuruse arvutamine põhineb operaatori arvetel.
However, the level of assistance amounts to at most EUR 68167 per year.
Siiski on abi suurus maksimaalselt 68167 eurot aastas.
As for the broadcasters that were not broadcast terrestrially before the switch-over, i.e. Eurosport, Viva Plus and DSF, Mabb concluded a third type of agreement [36].
Mis puudutab ringhäälinguorganisatsioone, keda enne üleminekut maapealselt ei edastatud, st Eurosport, Viva Plus ja DSF, siis sõlmis Mabb nendega kolmandat tüüpi kokkuleppe.
Programme channels were allocated to these broadcasters for a period of only one year beginning on 1 August 2003.
Programmikanalid eraldati nendele ringhäälinguorganisatsioonidele ainult aastaseks perioodiks alates 1. augustist 2003.
There is no provision for the grant to be increased.
Puuduvad sätted toetuse suurendamise kohta.
Following a second invitation to tender by Mabb on 16 April 2004, the DVB-T broadcasting licences and the public funding have been extended to five years.
Pärast teist pakkumiskutset Mabb-i poolt 16. aprillil 2004 on DVB-T ringhäälingulitsentse ja riiklikku rahastamist pikendatud viie aastani.
In response to a subsequent request for information, Germany has corrected this information.
Vastusena järgnenud teabetaotlusele on Saksamaa seda informatsiooni korrigeerinud.
The public funding corresponds in fact to the amounts specified in the Agreements with the individual broadcasters.
Riiklik rahastamine toimub tegelikult individuaalsete ringhäälinguorganisatsioonidega sõlmitud lepingutes kindlaks määratud summas.
As can be seen from the Agreements between Mabb and the individual broadcasters, the latter pay a fee to the network operator for the broadcasting of their programme channels over the DVB-T network.
Nagu näha Mabb-i ja üksikute ringhäälinguorganisatsioonide vahelistest kokkulepetest, maksavad viimased tasu võrguoperaatorile oma programmikanalite edastamise eest DVB-T võrgus.
According to the original invitations to tender (A.6) for the programme channels launched by Mabb, these fees were supposed to be regulated by RegTP [37].
Vastavalt Mabb-i poolt käivitatud algsetele pakkumiskutsetele (A.6) oleks neid tasusid pidanud reguleerima RegTP.
In accordance with the Federal Telecommunications Law (‘TKG’) of 22 June 2004, the network operator must, however, be found to possess significant market power before measures regulating the fee payable can be imposed by RegTP (Sections 10 to 13 TKG).
Vastavalt 22. juuni 2004. aasta liiduseadusele telekommunikatsiooni kohta (“TKG”) peab võrguoperaatoril olema märkimisväärne turujõud, enne kui RegTP poolt saab rakendada makstava tasu suurust reguleerivaid meetmeid (TKG 10.–13. jagu).
As far as the DVB-T network is concerned, RegTP has not yet, however, defined the relevant markets, with the result that the existence of significant market power, which is necessary for the fees to be regulated, has still not been established.
Mis puutub DVB-T võrku, siis ei ole RegTP siiski seni määratlenud asjassepuutuvaid turge, mille tõttu pole seni veel kindlaks määratud märkimisväärse turujõu olemasolu, mis on vajalik tasude reguleerimiseks.
If the existence of significant market power on the part of a network operator is established in accordance with Sections 30 to 33 TKG, the fees would have to be regulated according to the principle of the costs of efficient service provision.
Kui märkimisväärse turujõu olemasolu on võrguoperaatori osas kindlaks tehtud vastavalt TKG 30.–33. jaole, tuleb tasusid reguleerida vastavalt efektiivse teenusepakkumise maksumuse printsiibile.
T-Systems has maintained that it applies this principle to the fees it sets even though there is as yet no legal obligation to do so.
T-Systems on väitnud, et rakendab seda printsiipi määratavate tasude puhul, kuigi seni pole selleks seaduslikku kohustust.
Mabb finances the grants towards commercial broadcasters’ transmission costs from its own budget, which essentially receives 2 % of the licence fee income accruing to Berlin and Brandenburg (in accordance with Section 40 of the State Broadcasting Treaty and Section 15 of the State Media Treaty).
Mabb rahastab toetusi kommertsringhäälinguorganisatsioonide edastamiskulude jaoks omaenda eelarvest, mis saab 2 % Berliinis ja Brandenburgis laekuvatest litsentsitasudest (vastavalt ringhäälingut käsitleva riigilepingu 40. jaole ja meediat käsitleva riigilepingu 15. jaole).
Mabb grants the funding described above only to the commercial broadcasters.
Mabb annab eelkirjeldatud toetust ainult kommertsringhäälinguorganisatsioonidele.
The PSBs finance the costs of DVB-T transmission out of the licence fee income accruing to them.
PSB-d rahastavad DVB-T edastamise kulusid neile laekuvatest litsentsitasudest.
According to KEF reports, ARD paid a total of EUR 43,9 million country-wide for DVB-T in the period 2001-04, the corresponding figure for ZDF being EUR 35,6 million [38].
Vastavalt KEF-i raportitele maksis ARD kokku 43,9 miljonit eurot üleriigiliselt DVB–T eest perioodil 2001–04, vastav arv ZDF-i puhul oli 35,6 miljonit eurot.
The KEF reports do not provide any regional breakdown.
KEF-i raportid ei anna mingeid regionaalseid jaotusi.
It must, however, be assumed that a substantial amount of these resources have been available for DVB-T transmission in Berlin-Brandenburg since this was the first and the longest-running DVB-T project in Germany during the period concerned.
Siiski tuleb eeldada, et oluline nendest ressurssidest on olnud kättesaadav DVB-T edastuse jaoks Berliin-Brandenburgis, kuna see oli esimene ja kõige kauem töötanud DVB-T projekt Saksamaal asjaomase perioodi vältel.
The launch of DVB-T transmission in Berlin-Brandenburg on 1 November 2002 was followed by the launch in North Rhine-Westphalia (but not until 24 May 2004) and then in the Rhine-Maine area and in Northern Germany in the second half of 2004.
DVB-T edastuse käivitamisele Berliin-Brandenburgis 1. novembril 2002 järgnes käivitamine Põhja-Rein-Vestfaalis (kuid mitte varem kui 24. mail 2004) ning seejärel Reini ja Maini piirkonnas ja Põhja-Saksamaal 2004. aasta teisel poolel.
REASONS FOR INITIATING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
In the decision to initiate the procedure, the Commission noted first that the measure described seemed to meet all the criteria of Article 87(1) and could, therefore, be regarded as State Aid.
Oma otsuses menetluse algatamise kohta märkis komisjon esmalt, et kirjeldatud meede tundub vastavat kõigile artikli 87 lõike 1 kriteeriumidele ja seetõttu võib seda pidada riigiabiks.
In particular, it differentiated between two types of potential beneficiary, namely the commercial broadcasters as direct beneficiaries and the network operator T-Systems as the indirect beneficiary.
Konkreetselt eristas see kaht potentsiaalset abisaajat, nimelt kommertsringhäälinguorganisatsioone kui otseseid abisaajaid ja võrguoperaatorit T-Systems kui kaudset abisaajat.
The Commission also expressed doubts as to the compatibility of the aid with the EC Treaty.
Komisjon väljendas samuti kahtlust abi kokkusobivuse kohta Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.
Neither the derogations from the general prohibition on Aid listed in Article 87(2) nor the derogation in Article 87(3)(c) seemed to be met.
Tundus, et pole täidetud ei artikli 87 lõikes 2 loetletud üldised abi keelamise erandid ega artikli 87 lõike 3 punkti c erandid.
What was particularly problematic according to the Commission was the fact that the aid appeared to infringe the requirement of technological neutrality.
Eriti problemaatiline oli komisjoni arvamuse kohaselt fakt, et abi tundus rikkuvat tehnoloogilise neutraalsuse nõuet.
In addition, the Commission wondered whether the aid could be regarded as compensation for a service of general economic interest.
Lisaks tekkis komisjonil küsimus, kas abi saab pidada kompensatsiooniks üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest.
Lastly, the Commission initiated the formal investigation procedure in order to give Germany and interested parties the opportunity to submit their comments on its provisional assessment of the measure described and to make available to the Commission any relevant information.
Lõpuks algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et anda Saksamaale ja huvitatud isikutele võimalus esitada oma märkused kirjeldatud meetme eelhinnangu kohta ja teha komisjonile kättesaadavaks kogu asjassepuutuv informatsioon.
NSAB submitted two sets of comments in which it generally supported the views expressed by the Commission in the decision to initiate the procedure.
NSAB esitas kaks märkuste kogumit, milles ta üldiselt toetas komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses avaldatud arvamust.
In practice, it took the view that the measure constituted State Aid for which, moreover, no exemption could be claimed.
Praktiliselt võttis ta seisukoha, et meede kujutas endast riigiabi, mille jaoks erandeid ei saa nõuda.
In particular, it stressed the non-technologically neutral nature of the measure and the adverse competitive effects of the indirect funding for T-Systems on operators of cable and satellite networks.
Eriti rõhutas ta meetme tehnoloogiliselt mitteneutraalset iseloomu ja T-Systems’i kaudse rahastamise konkurentsi kahjustavat mõju kaabel- ja satelliitvõrkude operaatoritele.
ProSiebenSat.1 stressed the importance of the funding, from a commercial viewpoint, for the success of the digital switch-over.
ProSiebenSat.1 rõhutas rahastamise tähtsust ärilisest vaatepunktist digitaalsele edastamisele ülemineku edukuse jaoks.
Without any assistance, it would have considered switching off terrestrial transmission in Berlin-Brandenburg without any replacement.
Ilma abita oleks ta kaalunud maapealse ringhäälingu väljalülitamist Berliin-Brandenburgis ilma igasuguse asendamiseta.