natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Health information and communication supporting national authority or Community messages about the dangers of misuse of alcohol should not fall under the scope of this Regulation.
Tervisealane teave ning kommunikatsioon, mis toetavad riigiasutuste või ühenduse teavet alkoholi kuritarvitamisega seotud ohtude kohta, tuleks jätta käesoleva määruse reguleerimisalast välja.
The application of nutrient profiles as a criterion would aim to avoid a situation where nutrition or health claims mask the overall nutritional status of a food product, which could mislead consumers when trying to make healthy choices in the context of a balanced diet.
Toitaineliste põhijoonte kriteeriumina kohaldamise eesmärgiks oleks sellise olukorra vältimine, kus toitumis- või tervisealased väited varjaksid toidu üldist toiteväärtust, mis võiks eksitada tarbijaid, kui nad püüavad teha tasakaalustatud toitumise raames tervislikke valikuid.
Nutrient profiles as provided for in this Regulation should be intended for the sole purpose of governing the circumstances in which claims may be made.
Määruses sätestatud toitainelised põhijooned peaksid olema ainult asjaolude reguleerimiseks, millal väiteid võib esitada.
They should be based on generally accepted scientific evidence relative to the relationship between diet and health.
Need peaksid põhinema üldtunnustatud teaduslikel tõenditel, mis on seotud toitumise ja tervise vahelise seosega.
However, profiles should also allow for product innovation and should take into account the variability of dietary habits and traditions, and the fact that individual products may have an important role in the context of an overall diet.
Siiski peaksid põhijooned võimaldama samuti tooteuuendust ning võtma arvesse toitumisharjumuste ja traditsioonide vahelduvust ning asjaolu, et üksikutel toodetel võib olla oluline osa toitumisel tervikuna.
The establishment of nutrient profiles should take into account the content of different nutrients and substances with a nutritional or physiological effect, in particular those such as fat, saturated fat, trans-fatty acids, salt/sodium and sugars, excessive intakes of which in the overall diet are not recommended, as well as poly- and mono-unsaturated fats, available carbohydrates other than sugars, vitamins, minerals, protein and fibre.
Toitaineliste põhijoonte koostamisel peaks võtma arvesse erinevate toitainete ja toitumisalase või füsioloogilise mõjuga ainete sisaldust, eriti rasva, küllastunud rasvhapete, trans-rasvhapete, soola/naatriumi ja suhkrute sisaldust, mille ülemäärane tarbimine toidus tervikuna ei ole soovitatav, samuti ka polü- ja monoküllastumata rasvhapete, omastatavate süsivesikute (välja arvatud suhkrute), vitamiinide, mineraaltoitainete, valgu ja kiudaine sisaldust.
When setting the nutrient profiles, the different categories of foods and the place and role of these foods in the overall diet should be taken into account and due regard should be given to the various dietary habits and consumption patterns existing in the Member States.
Toitaineliste põhijoonte kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta erinevaid toidugruppe ning nimetatud toidu tähtsust ja rolli toitumises tervikuna ning vajalikul määral tuleks arvestada erinevaid toitumisharjumusi ja tarbimistavasid liikmesriikides.
Exemptions from the requirement to respect established nutrient profiles may be necessary for certain foods or categories of foods depending on their role and importance in the diet of the population.
Erandid toitaineliste põhijoontega arvestamise nõudest võivad vajalikuks osutuda teatud toidu või toidugruppide puhul, sõltuvalt nende rollist ja tähtsusest elanikkonna toitumises.
These would be complex technical tasks and the adoption of the relevant measures should be entrusted to the Commission, taking into account the advice of the European Food Safety Authority.
Need oleksid komplekssed tehnilised ülesanded ja asjakohaste meetmete kehtestamine tuleks teha ülesandeks komisjonile, võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti soovitusi.
Food supplements as defined in Directive 2002/46/EC of the European Parliament and of the Council of 10 June 2002 on the approximation of the laws of the Member States relating to food supplements [6] presented in a liquid form and containing more than 1,2 % by volume of alcohol are not considered as beverages under this Regulation.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [6] määratletud toidulisandeid, mis on vedelal kujul ning mille etanoolisisaldus on üle 1,2 mahuprotsendi, ei loeta käesoleva määruse tähenduses jookideks.
There is a wide variety of claims currently used in the labelling and advertising of foods in some Member States relating to substances that have not been shown to be beneficial or for which at present there is not sufficient scientific agreement.
On hulgaliselt väiteid, mida mõnedes liikmesriikides praegu toidu märgistamisel ja reklaamimisel kasutatakse ning mis on seotud ainetega, mille positiivset mõju ei ole tõestatud või mille osas puudub tänapäeval piisav teaduslik alus.
It is necessary to ensure that the substances for which a claim is made have been shown to have a beneficial nutritional or physiological effect.
Tuleb tagada, et ainete puhul, mille kohta väide esitatakse, tõestatakse nende kasulik toitumisalane või füsioloogiline mõju.
In order to ensure that the claims made are truthful, it is necessary that the substance that is the subject of the claim is present in the final product in quantities that are sufficient, or that the substance is absent or present in suitably reduced quantities, to produce the nutritional or physiological effect claimed.
Et tagada esitatud väidete tõesus, on tarvis, et väite objektiks olevat ainet leiduks lõpptootes koguses, mis on piisav, või et nimetatud aine puudub või esineb sobivalt vähendatud koguses, et anda väidetavat toitumisalast või füsioloogilist mõju.
The substance should also be available to be used by the body.
Nimetatud aine peab olema ka organismi jaoks kättesaadaval kujul.
In addition, and where appropriate, a significant amount of the substance producing the claimed nutritional or physiological effect should be provided by a quantity of the food that can reasonably be expected to be consumed.
Lisaks sellele, ja kui see on asjakohane, peaks märkimisväärne kogus väidetavat toitumisalast või füsioloogilist mõju tekitavat ainet sisalduma toidukoguses, mida eeldatavasti tarbitakse.
It is important that claims on foods can be understood by the consumer and it is appropriate to protect all consumers from misleading claims.
On oluline, et tarbija saaks toidu kohta esitatavatest väidetest aru ning kõiki tarbijaid on vajalik kaitsta eksitavate väidete eest.
However, since the enactment of Council Directive 84/450/EEC of 10 September 1984 concerning misleading and comparative advertising [7], the Court of Justice of the European Communities has found it necessary in adjudicating on advertising cases to examine the effect on a notional, typical consumer.
Euroopa Ühenduste Kohus on siiski alates nõukogu 10. septembri 1984. aasta direktiivi 84/450/EMÜ, mis käsitleb eksitavat ja võrdlevat reklaami, [7] jõustamisest pidanud vajalikuks uurida reklaamialaste kohtuasjade lahendamisel mõju kujuteldavale tüüpilisele tarbijale.
In line with the principle of proportionality, and to enable the effective application of the protective measures contained in it, this Regulation takes as a benchmark the average consumer, who is reasonably well-informed and reasonably observant and circumspect, taking into account social, cultural and linguistic factors, as interpreted by the Court of Justice, but makes provision to prevent the exploitation of consumers whose characteristics make them particularly vulnerable to misleading claims.
Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ning selleks, et võimaldada selles sisalduvate kaitsemehhanismide tõhusat kohaldamist, võetakse käesolevas määruses võrdluse aluseks keskmine tarbija, kes on mõõdukalt informeeritud ning mõõdukalt tähelepanelik ja ettevaatlik, ning võttes arvesse sotsiaalseid, kultuurilisi ja keelelisi tegureid vastavalt Euroopa Kohtu tõlgendusele, kuid nähakse ette sätted, et vältida nende tarbijate ärakasutamist, keda neile iseloomulike omaduste tõttu võivad kaubandustavad eriti kergesti kahjustada.
Where a claim is specifically aimed at a particular group of consumers, such as children, it is desirable that the impact of the claim be assessed from the perspective of the average member of that group.
Kui väide on suunatud teatavale tarbijarühmale, näiteks lastele, on soovitav, et hinnataks väite mõju selle rühma keskmisele liikmele.
National courts and authorities will have to exercise their own faculty of judgment, having regard to the case-law of the Court of Justice, to determine the typical reaction of the average consumer in a given case.
Liikmesriikide kohtud ja asutused peavad iga juhtumi puhul kasutama keskmise tarbija tüüpilise reaktsiooni kindlaksmääramisel oma otsustusvõimet, võttes arvesse Euroopa Kohtu kohtupraktikat.
Scientific substantiation should be the main aspect to be taken into account for the use of nutrition and health claims and the food business operators using claims should justify them.
Toitumis- ja tervisealaste väidete kasutamisel tuleks arvestada eelkõige teadusliku põhjendatusega ning neid peaksid põhjendama väiteid kasutavad toidukäitlejad.
A claim should be scientifically substantiated by taking into account the totality of the available scientific data, and by weighing the evidence.
Väide peaks olema teaduslikult põhjendatud, võttes arvesse kõiki kättesaadavaid teaduslikke andmeid ning kaaludes tõendeid.
A nutrition or health claim should not be made if it is inconsistent with generally accepted nutrition and health principles or if it encourages or condones excessive consumption of any food or disparages good dietary practice.
Toitumis- või tervisealast väidet ei tohiks esitada, kui see on vastuolus üldtunnustatud toitumis- ja tervisealaste põhimõtetega või kui see soodustab või õigustab mis tahes toidu ülemäärast tarbimist või halvustab häid toitumistavasid.
Given the positive image conferred on foods bearing nutrition and health claims and the potential impact these foods may have on dietary habits and overall nutrient intakes, the consumer should be able to evaluate their global nutritional quality.
Arvestades toitumis- ja tervisealaseid väiteid kandvatele toitudele omistatavat positiivset mainet ja nende toitude võimalikku mõju toitumisharjumustele ja üldisele toitainete tarbimisele, peaks tarbijal olema võimalik hinnata nende toitude üldist toiteväärtust.
Therefore, nutrition labelling should be compulsory and should be extensive on all foods bearing health claims.
Seetõttu peaks toitumisalase teabega märgistamine olema kohustuslik ja peaks hõlmama kõiki tervisealaseid väiteid kandvaid toite.
General nutritional labelling provisions are contained in Council Directive 90/496/EEC of 24 September 1990 on nutrition labelling for foodstuffs [8].
Toitumisalase teabega märgistamise üldsätted on toodud nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivis 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta.
According to that Directive, where a nutrition claim appears on labelling, in presentation or in advertising, with the exclusion of generic advertising, nutrition labelling should be compulsory.
Kui märgistuses, esitlemisel või reklaamis esineb toitumisalane väide, siis vastavalt eelnimetatud direktiivile on toitumisalase teabe esitamine kohustuslik, välja arvatud üldise iseloomuga reklaami korral.
Where a nutrition claim is made for sugars, saturates, fibre or sodium, the information to be given should be that of Group 2 as defined in Article 4(1) of Directive 90/496/EEC.
Kui toitumisalane väide on esitatud suhkrute, küllastunud rasvhapete, kiudainete või naatriumi kohta, peaks toitumisalane teave sisaldama direktiivi 90/496/EMÜ artikli 4 lõikes 1 määratletud 2. rühma andmeid.
In order to achieve a high level of consumer protection, this obligation to provide the information of Group 2 should apply mutatis mutandis where any health claim is made, with the exception of generic advertising.
Tarbijakaitse kõrge taseme saavutamiseks tuleks 2. rühma andmete esitamise kohustust kohaldada mutatis mutandis iga kord, kui esitatakse tervisealane väide, välja arvatud üldise iseloomuga reklaami korral.
A list of permitted nutrition claims and their specific conditions of use should also be created based on the conditions for the use of such claims that have been agreed at national or international level and laid down in Community legislation.
Samuti tuleks koostada nimekiri lubatud toitumisalastest väidetest ja nende kasutamise eritingimustest, mille aluseks on selliste väidete kasutamistingimused, mille suhtes on kokku lepitud riiklikul või rahvusvahelisel tasemel ja mis on kehtestatud ühenduse õigusaktides.
Any claim considered to have the same meaning for consumers as a nutrition claim included in the abovementioned list should be subject to the same conditions of use indicated therein.
Iga väite suhtes, mida loetakse tarbija jaoks eespool nimetatud nimekirjas sisalduva toitumisalase väitega sama tähendust omavaks, tuleks kohaldada kõnealuses nimekirjas sätestatud kasutamistingimusi.
For example, claims related to the addition of vitamins and minerals such as ‘with …’, ‘restored …’, ‘added …’, or ‘enriched …’ should be subject to the conditions set for the claim ‘source of …’.
Näiteks väidete suhtes, mis on seotud vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamisega — näiteks “...ga”, “taastatud…”, “…lisatud …” või “...ga rikastatud”, tuleks kohaldada väitele “…allikas” kehtestatud tingimusi.
The list should be regularly updated in order to take into account scientific and technological developments.
Nimekirja tuleks regulaarselt ajakohastada, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut.
Furthermore, for comparative claims it is necessary that the products being compared be clearly identified to the final consumer.
Lisaks sellele on võrdlevate väidete puhul vajalik, et võrreldavad tooted oleksid lõpptarbija jaoks selgelt äratuntavad.
Conditions for claims such as ‘lactose-free’ or ‘gluten-free’, addressed to a group of consumers with specific disorders, should be dealt with in Council Directive 89/398/EEC of 3 May 1989 on the approximation of the laws of the Member States relating to foodstuffs intended for particular nutritional uses [9].
Teatud tervisehäiretega tarbijarühmadele suunatud väidete, nagu “laktoosivaba” või “gluteenivaba”, tingimusi tuleks käsitleda nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiivis 89/398/EMÜ eritoiduks ettenähtud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta.
In addition, that Directive provides the possibility that foodstuffs for normal consumption can indicate their suitability for use by these groups of consumers if they fulfil the conditions for such statement.
Lisaks on nimetatud direktiivis sätestatud võimalus, et tavatoidu puhul võib märkida, et see on sobilik kasutamiseks nimetatud tarbijarühmadele, kui see toit täidab sellise väite tingimusi.
Until the conditions for such statements are set at Community level, Member States may maintain or adopt relevant national measures.
Seni, kuni ühenduse tasandil ei ole kõnealuste väidete tingimusi kehtestatud, võivad liikmesriigid säilitada või vastu võtta oma asjaomased meetmed.
Health claims should only be authorised for use in the Community after a scientific assessment of the highest possible standard.
Tervisealaste väidete kasutamist ühenduses tuleks lubada vaid pärast kõrgeimal tasemel teaduslikku hindamist.
In order to ensure harmonised scientific assessment of these claims, the European Food Safety Authority should carry out such assessments.
Selleks, et oleks tagatud nende väidete ühtlustatud teaduslik hindamine, peaks nimetatud hindamised läbi viima Euroopa Toiduohutusamet.
Upon request the applicant should be able to have access to his file to check the state of the procedure.
Taotleja nõudmisel tuleks talle võimaldada juurdepääs oma dokumentidele, et kontrollida, millises järgus menetlus on.
There are many factors, other than dietary ones, that can influence psychological and behavioural functions.
Lisaks toitumisele on arvukalt muid tegureid, mis võivad mõjutada psühholoogilisi ja käitumuslikke funktsioone.
Communication on these functions is thus very complex and it is difficult to convey a comprehensive, truthful and meaningful message in a short claim to be used in the labelling and advertising of foods.
Seega on nendest funktsioonidest teavitamine väga keerukas ning toidu märgistamisel ja reklaamimisel on lühikese väitega kõikehõlmavat, tõepärast ja sisukat sõnumit raske edastada.
Therefore, it is appropriate, when using psychological and behavioural claims, to require scientific substantiation.
Seetõttu on kohane psühholoogiliste või käitumuslike väidete kasutamisel nõuda teaduslikku põhjendamist.
In the light of Commission Directive 96/8/EC of 26 February 1996 on foods intended for use in energy-restricted diets for weight reduction [10] which prohibits, in the labelling, presentation and advertising of products covered by that Directive, any reference to the rate or amount of weight loss which may result from their use, it is considered appropriate to extend this restriction to all foods.
Pidades silmas komisjoni 26. veebruari 1996. aasta direktiivi 96/8/EÜ kehakaalu alandamiseks ettenähtud vähendatud energiasisaldusega dieetides kasutatavate toiduainete kohta, [10] milles sätestatakse, et nimetatud direktiivis määratletud toodete märgistusel, esitlemisel ja reklaamis ei tohi viidata nende tarbimisest tuleneda võiva kehakaalu vähenemise kiirusele ega määrale, peetakse asjakohaseks laiendada nimetatud piirangut kõikidele toitudele.
Health claims other than those referring to the reduction of disease risk and to children's development and health, based on generally accepted scientific evidence, should undergo a different type of assessment and authorisation.
Tervisealased väited, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited, mis põhinevad üldtunnustatud teaduslikel tõenditel, peaksid alluma teistsugusele hindamisele ja lubamisele.
It is therefore necessary to adopt a Community list of such permitted claims after consulting the European Food Safety Authority.
Seepärast tuleb vastu võtta ühenduse nimekiri sellistest lubatud väidetest pärast Euroopa Toiduohutusametiga konsulteerimist.
Furthermore, in order to stimulate innovation, those health claims which are based on newly developed scientific evidence should undergo an accelerated type of authorisation.
Lisaks peaks uuenduste soodustamiseks kohaldama uutel teaduslikel tõenditel põhinevate tervisealaste väidete suhtes kiirendatud loa väljastamist.
In order to keep up with scientific and technological developments, the list referred to above should be revised promptly whenever necessary.
Teaduse ja tehnika arenguga kaasas käimiseks tuleks eespool osutatud nimekiri operatiivselt uuesti läbi vaadata alati, kui vajadus tekib.
Such revisions are implementing measures of a technical nature and their adoption should be entrusted to the Commission in order to simplify and expedite the procedure.
Niisugused läbivaatamised on tehnilist laadi rakendusmeetmed ja nende kehtestamine tuleks teha ülesandeks komisjonile, et menetlust lihtsustada ja kiirendada.
Diet is one of the many factors influencing the onset of certain human diseases.
Toitumine on üks paljudest teguritest, mis mõjutavad teatavate haiguste tekkimist.
Other factors such as age, genetic predisposition, the level of physical activity, the consumption of tobacco and other drugs, environmental exposure and stress may all influence the onset of human diseases.
Muud tegurid nagu vanus, geneetiline eelsoodumus, kehalise aktiivsuse tase, tubaka ja muude sõltuvust tekitavate ainete tarbimine, keskkonnamõjud ja stress võivad kõik mõjutada haiguste tekkimist.
Specific labelling requirements should therefore apply in respect of claims relating to the reduction of a disease risk.
Seetõttu tuleks haigestumise riski vähenemist käsitlevate väidete suhtes kohaldada kindlaid märgistamisnõudeid.
In order to ensure that health claims are truthful, clear, reliable and useful to the consumer in choosing a healthy diet, the wording and the presentation of health claims should be taken into account in the opinion of the European Food Safety Authority and in subsequent procedures.
Tagamaks, et tervisealased väited on tõesed, selged, usaldusväärsed ja tarbijale tervisliku toitumisviisi valimisel kasulikud, tuleks Euroopa Toiduohutusameti arvamuses ja sellele järgnevates menetlustes võtta arvesse tervisealaste väidete sõnastust ja esitusviisi.
In some cases, scientific risk assessment alone cannot provide all the information on which a risk management decision should be based.
Mõnedel juhtudel ei anna teaduslik riski hindamine üksi kogu teavet, millel riskijuhtimise otsus peaks põhinema.
Other legitimate factors relevant to the matter under consideration should therefore be taken into account.
Seepärast tuleks arvesse võtta muid käsitletava probleemi jaoks kohaseid õiguspäraseid tegureid.
For the sake of transparency and in order to avoid multiple applications in respect of claims which have already been assessed, a public Register containing the lists of such claims should be established and updated by the Commission.
Läbipaistvuse huvides ning juba hinnatud väidete korduvate loataotluste vältimiseks peaks komisjon koostama väidete nimekirju sisaldava avaliku registri ning seda ajakohastama.
In order to stimulate research and development within the agri-food industry, it is appropriate to protect the investment made by innovators in gathering the information and data supporting an application under this Regulation.
Põllumajandusliku toidutööstuse uurimis- ja arendustegevuse soodustamiseks tuleks kaitsta uuenduslike ideede algatajate investeeringuid käesoleva määruse kohaseid rakendusi toetava info ja andmete kogumisel.
This protection should however be limited in time in order to avoid the unnecessary repetition of studies and trials, and to facilitate access to claims by small and medium-sized enterprises (SMEs), which rarely have the financial capacity to carry out research activities.
Sellele kaitsele tuleks siiski seada ajalised piirangud, et vältida uurimuste ja katsete ebavajalikku kordamist ja hõlbustada väidetele juurdepääsu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kellel on uurimiseks vähe rahalisi vahendeid.
SMEs represent an important added value to the European food industry in terms of quality and preservation of different dietary habits.
Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad kujutavad endast Euroopa toiduainetetööstuses kvaliteedi ja erinevate toitumisharjumuste säilitamiseks olulist lisaväärtust.
In order to facilitate the implementation of this Regulation, the European Food Safety Authority should make available appropriate technical guidance and tools, in due time, especially for SMEs.
Käesoleva määruse rakendamise hõlbustamiseks peaks Euroopa Toiduohutusamet tegema eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele aegsasti kättesaadavaks asjakohased tehnilised suunised ja abivahendid.
Given the particular nature of foods bearing claims, additional means to those usually available to monitoring bodies should be available in order to facilitate efficient monitoring of those products.
Arvestades väiteid kandva toidu eripära, peaks järelevalveasutustel olema lisaks tavalistele vahenditele veel ka lisavolitused, et kergendada nende toodete tõhusat järelevalvet.
Adequate transitional measures are necessary to enable food business operators to adapt to the requirements of this Regulation.
Vaja on piisavaid üleminekumeetmeid, et toidukäitlejad jõuaksid käesoleva määruse sätetega kohaneda.