natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The estimated allocation of aid for this research measure over the five years, including computer and bibliographical expenditure and expenditure on all the means for disseminating the results of the measures implemented to all operators, is: Pineau des Charentes, EUR 912600; Floc de Gascogne, EUR 118000 and Macvin du Jura, EUR 65000.
Toetuse arvestuslik suunamine sellesse uurimistegevusse, kaasa arvatud infotehnoloogia- ja bibliograafiakulud ning kõik lõpuleviidud tegevuse tulemuste levitamise kulud kõikidele ettevõtjatele, moodustab viie aasta peale: Pineau des Charentes, 912600 eurot; Floc de Gascogne, 118000 eurot ja Macvin du Jura, 65000 eurot.
Technical assistance measures
Tehnilise abi meetmed
The French authorities described the planned technical assistance measures, which will consist primarily of technical training to improve and control production processes at all levels (primary production, wine-making, tasting) and of measures to disseminate knowledge.
Prantsuse ametiasutused kirjeldasid kavandatavaid tehnilise abi programme, mis seisnevad peamiselt tehnilistes koolitustes tootmisprotsesside parandamiseks ja oskuslikuks valdamiseks kõikidel tasanditel (esmatootmine, veini valmistamine, degusteerimine) ning ka teadmiste levitamiseks rahva hulgas.
The full cost of this work will be financed, subject to the abovementioned ceiling.
Neid töid rahastatakse 100 % ulatuses kuludest eespool nimetatud ülemmäära piires.
The estimated allocation of aid for this work over the five years is: Pineau des Charentes, EUR 280800 and Floc de Gascogne, EUR 169000.
Sellesse ossa suunamiseks kavandatav toetus on viieks aastaks järgmine: Pineau des Charentes, 280800 eurot ja Floc de Gascogne, 169000 eurot.
Aid for the production of quality products
Kvaliteettoodete tootmisele antav abi
Aid for the production of quality products is planned for Pineau des Charentes and Floc de Gascogne.
Kvaliteettoodete tootmiseks kavandatakse anda abi Pineau des Charentes’i ja Floc de Gascogne’i sektoris.
The following measures are planned: HACCP and traceability (development and dissemination of a reference framework in accordance with the technical and regulatory requirements); technical and economic studies to encourage quality-improvement measures.
Tegemist on järgmiste tegevustega: HACCP (ohuanalüüs ja kriitilised kontrollpunktid) ja jälgitavus (tehnilistele ja seadusandlike aktide nõuetele vastava standardi kehtestamine ja levitamine); tehnilised ja majanduslikud uuringud kvaliteedi parandamise toetamiseks.
The estimated allocation of aid for these measures over the five years is: Pineau des Charentes, EUR 210600 and Floc de Gascogne, EUR 50500.
Toetuste suunamist sellesse tegevusse kavandatakse viieks aastaks järgmiselt: Pineau des Charentes, 210600 eurot ja Floc de Gascogne, 50500 eurot.
INITIATION OF THE PROCEDURE PROVIDED FOR IN ARTICLE 88(2) OF THE TREATY
ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 88 LÕIKES 2 ETTE NÄHTUD MENETLUSE ALGATAMINE.
As regards the nature of, the conditions for granting and the method of financing the planned aid, the preliminary examination of the measures did not raise any substantive doubts, although, in the case of the aid for publicity measures, the Commission took the view that France must make an explicit undertaking that any reference to the national origin of the products concerned would be secondary.
Kavandatava abi laadi, abi andmise tingimuste või rahastamismeetodi osas ei tekkinud meetmete esialgsel läbivaatamisel olulisi kahtlusi, kuigi reklaamitoetuste puhul pidas komisjon vajalikuks, et Prantsusmaa lubab selgesõnaliselt, et viited toodete päritoluriigile on teisejärgulised.
The Commission initiated the procedure provided for in Article 88(2) of the Treaty because of doubts concerning the compatibility of the aid with other provisions of Community law, in particular Article 90 of the Treaty.
Komisjon algatas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetluse seoses abi kokkusobivusega ühenduse õiguse muude sätetega, nimelt asutamislepingu artikliga 90.
It should be pointed out that the Commission Decision concerning state aid No N 703/95, of which the notified measure is an extension, was annulled by the Court of Justice.
Siinkohal tuleks meenutada, et Euroopa Kohus tühistas komisjoni otsuse riigiabi nr N 703/95 kohta, mille pikenduseks on teatatud abimeede.
In its judgment, the Court recalled that during 1992 and 1993 the French government had introduced a differentiated system of taxation for liqueur wines and naturally sweet wines.
Oma kohtuotsuses meenutab Euroopa Kohus, et aastatel 1992 ja 1993 kehtestas Prantsuse valitsus liköörveinide ja magusate naturaalveinide (vins doux naturels) astmelise maksustamiskorra.
Thus, from 1 July 1993 an excise duty was fixed of FRF 1400 per hectolitre for liqueur wines and FRF 350 per hectolitre for naturally sweet wines.
Nii maksustati alates 1993. aasta 1. juulist neid veine aktsiisimaksuga 1400 FRF hektoliitri kohta liköörveinide puhul ning 350 FRF hektoliitri kohta magusate naturaalveinide puhul.
During 1993/94, certain French producers refused to pay the additional excise duty on liqueur wines.
1993/1994. aastal olid mõned Prantsuse tootjad keeldunud lisaaktsiisi maksmisest liköörveinide pealt.
When that excise strike was suspended in June 1994, the President of the Confédération nationale des producteurs de vins de liqueur AOC (National Confederation of Producers of Liqueur Wines with a Registered Designation of Origin; CNVDLAOC) justified that suspension by reference to the fact that, according to him, the French Government was planning to pay French producers of liqueur wines an annual indemnity and compensation for the years 1994 to 1997 in order to compensate for the difference in taxation.
Kui see “aktsiisistreik” 2004. aasta juunis lõpetati, põhjendas kontrollitud päritolunimetusega liköörveinide tootjate riikliku liidu (Confédération nationale des producteurs vins de liqueur AOC) esimees seda lõpetamist asjaoluga, et tema sõnul kavatseb Prantsuse valitsus hüvitada Prantsuse tootjatele maksustamise vahe aastase hüvitisega ja hüvitisega aastate 1994 kuni 1997 eest.
In 1995, the Associação de Exportadores de Vinho do Porto (Association of Port Wine Exporters; AEVP) sent two complaints to the Commission.
aastal oli Associação dos Exportadores de Vinho do Porto (portveini eksportijate liit, edaspidi AEVP) esitanud komisjonile kaks kaebust.
It claimed that there was a link between the difference in taxation between liqueur wines and naturally sweet wines and certain aid paid to French producers of liqueur wines.
AEVP väitis, et liköörveinide ja magusate naturaalveinide maksustamise erinevus ühelt poolt ja Prantsuse liköörveinitootjatele antavad teatavad toetused teiselt poolt on omavahel seotud.
According to the AEVP, the aid was intended to compensate French producers of liqueur wines for the higher level of taxation, which meant that only foreign producers of liqueur wines had to pay the higher tax.
AEVP väitel on kõnesolevad toetused ette nähtud nimelt kõrgema maksumäära hüvitamiseks Prantsuse liköörveinitootjatele, mis tähendab, et ainult välisriikide liköörveinitootjad peavad tasuma kõrgemat maksu.
They claimed that this discriminatory taxation infringed Article 95 (now Article 90) of the Treaty.
See diskrimineeriv maksustamine olevat seega vastuolus asutamislepingu artikliga 95 (muudetud artikliks 90).
The Court established that part of the aid in question appeared to favour a category of producers that broadly coincided with the category of French producers of liqueur wines fiscally disadvantaged by the system of taxation and that the possible existence of a link between the system of taxation and the proposed aid scheme in question represented a serious difficulty in determining whether that scheme was compatible with the provisions of the Treaty.
Kohus täheldas, et osa kõnesolevast abist näib soodustavat tootjate kategooriat, mis langeb suures osas kokku Prantsuse liköörveinitootjate kategooriaga, mis on maksustamiskorra poolest ebasoodsas olukorras, ning et võimaliku seose olemasolu maksustamiskorra ja kõnesoleva toetuskava vahel kujutab tõsist raskust abi kokkusobivuse hindamisel asutamislepingu sätetega.
The Court stressed that, under those circumstances, only by initiating the procedure provided for in Article 93(2) of the Treaty (now Article 88(2)) would the Commission have been in a position to appreciate the issues raised in the complaints lodged by the AEVP.
Kohus rõhutas, et nendel asjaoludel oleks komisjonil ainult asutamislepingu artikli 93 lõikes 2 (muudetud artikli 88 lõikeks 2) ette nähtud menetlust algatades võimalik käsitleda AEVP poolt esitatud kaebustes tõstatatud küsimusi.
The Court also found that the Commission Decision was devoid of any statement of reasons, i.e. that the Commission had not explained why it had concluded that the complaint lodged by the AEVP claiming a possible infringement of Article 95 (now Article 90) of the EC Treaty was unfounded.
Lisaks täheldas kohus komisjoni otsuses põhjendatuse puudumist, kuivõrd komisjon ei selgitanud, miks ta järeldas, et AEVP kaebus seoses EÜ asutamislepingu artikli 95 (muudetud 90) võimaliku rikkumisega ei ole põhjendatud.
The Court therefore concluded that the contested decision was unlawful, as a result both of the failure to initiate the procedure under Article 93(2) (now Article 88(2)) of the Treaty and of the breach of the duty to state reasons, as provided for in Article 190 (now Article 253) of the Treaty.
Kohus järeldas seega, et vaidlustatud otsus on ebaseaduslik nii asutamislepingu artikli 93 lõikes 2 (muudetud artikli 88 lõikeks 2) ette nähtud menetluse algatamata jätmise tõttu kui ka asutamislepingu artiklis 190 (muudetud artikliks 253) sätestatud põhjendamise kohustuse rikkumise tõttu.
Given this judgment, the Commission regarded it essential to make a detailed examination in the light of Article 90 of the Treaty of the notified aid scheme, which is an extension of the scheme approved in the Decision annulled by the Court.
Selle kohtuotsuse alusel pidas komisjon hädavajalikuks vaadata asutamislepingu artikli 90 alusel põhjalikumalt läbi teatatud abimeede, mis on kohtu poolt tühistatud otsuse alusel heakskiidetud abi pikendus.
As part of its preliminary examination of the measure, the Commission therefore asked the French authorities whether the state aid concerned was not, in practice, a partial reimbursement, exclusively to French producers of liqueur wines, of the tax provided for in Article 402(a) of the General Tax Code.
Abimeetme esialgse läbivaatuse raames küsitles komisjon seega Prantsusmaad, et teada saada, kas kõnesolev riigiabi ei seisne faktiliselt ainult Prantsuse liköörveinitootjatele üldise maksukoodeksi (code général des impôts) artikliga 402a ette nähtud maksu osalises tagastamises.
In its answers during this first phase, France stressed that there had been no link in the past and there was no link today between the proposed support measures and excise duties, for the following reasons:
Selles esimeses järgus antud vastustes rõhutas Prantsusmaa, et nii minevikus kui tänapäeval puudub igasugune seos kavandatavate toetusmeetmete ja aktsiisimaksude vahel, ning põhjendas seda järgmiste kaalutlustega:
According to the French authorities, the amount allocated for the aid (EUR 2,4 million per year, EUR 12 million over five years) is tiny compared with what the sector pays back in excise duties.
Prantsusmaa sõnul ei ole abiks suunatud summa (2,4 miljonit eurot aastas, 12 miljonit eurot viie aasta peale) seotud summaga, mida sektor toob sisse tarbimismaksudena (aktsiisina).
Thus, the 150000 hectolitres of liqueur wines with a registered designation of origin marketed, on which an excise duty of EUR 214/hl is imposed, brings in more than EUR 32 million per year in excise revenue.
Nii annavad turustatud 150000 hektoliitrit kontrollitud päritolunimetusega liköörveini, aktsiisimaksuga 214 eurot/hl, üle 32 miljoni euro aktsiisitulu aastas.
With this special rate of EUR 214/hl imposed on liqueur wines, compared with EUR 54/hl for natural sweet wines, this sector paid an extra EUR 24 million in excise duties.
Seoses selle liköörveinidele kohaldatava spetsiaalse aktsiisimääraga (214 eurot/hl magusatele naturaalveinidele kehtiva 54 euro/hl asemel) kogutakse selles sektoris täiendavalt 24 miljonit eurot aktsiisimaksu.
According to France, this sum was also out of all proportion to the proposed level of aid.
Prantsusmaa sõnul ei ole ka see summa seotud kavandatava abitasemega.
According to the French authorities, no provision had ever been implemented providing for the use of funds collected under Article 402a of the General Tax Code for the benefit of French producers of liqueur wines.
Prantsusmaa sõnul ei ole kunagi rakendatud ühtegi sätet selleks, et üldise maksukoodeksi artikli 402a alusel kogutud vahendeid kasutataks uuesti riigi liköörveinitootjate kasuks.
Thus, between 1 January 1995 and 31 December 2000, the revenue collected was paid to the fonds de solidarité vieillesse (Old-Age Solidarity Fund).
Nii maksti 1995. aasta 1. jaanuarist kuni 2000. aasta 31. detsembrini saadud tulu “solidaarsuspensioni fondi”.
Between 1 January 2001 and 31 December 2003, it was paid to a fund intended to finance the reduction of working hours.
aasta 1. jaanuari ja 2003. aasta 31. detsembri vahel kasutati neid tulusid tööaja vähendamise rahastamiseks ettenähtud fondi jaoks.
Since 1 January 2004, this revenue has been paid into the national budget.
Alates 2004. aasta 1. jaanuarist on need tulud riigi eelarvesse tagasi makstud.
After examining this information, the Commission was of the opinion that it did not categorically dispel the doubts regarding the existence of a link between the tax collected and the aid.
Olles need andmed läbi vaadanud, hindas komisjon, et need ei hajuta täielikult kogutud maksu ja abi vahelise seose olemasolu suhtes väljendatud kahtlusi.
The Commission took the view that the fact that the amount of aid (EUR 2,4 million) did not tally with the revenue from excise duties on liqueur wines (EUR 32 million) or with the additional excise duties imposed on liqueur wines compared with natural sweet wines (EUR 2,4 million) did not constitute reasonable proof of the absence of a link between the tax and the aid.
Komisjon hindas nimelt, et otsese vastavuse puudumine abisumma (2,4 milj eurot) ja liköörveinide aktsiisitulu (32 milj eurot) vahel või abisumma (2,4 milj eurot) ja liköörveinide pealt makstud täiendava aktsiisi vahel, võrreldes magusate naturaalveinidega (24 milj eurot), ei ole piisav tõendus seose puudumise kohta maksu ja abi vahel.
It could not therefore be ruled out, at this stage of the procedure, that the aid could, at least in part, be used to provide compensation to French producers of liqueur wines that other Community producers could not receive.
Seega ei saa selles menetlusjärgus välistada võimalust, et abi võidi kasvõi osaliselt kasutada Prantsuse liköörveinitootjate hüvitamiseks kompensatsioonina, mida ühenduse teised tootjad ei saanud.
The Commission also took the view that it should comply with the Court's wish to allow third parties to put forward their arguments concerning a possible infringement of Article 90 of the Treaty.
Lisaks hindab komisjon, et tuleks vastata kohtu väljendatud püüdlusele anda kolmandatele huvitatud isikutele võimalus argumentide esitamiseks asutamislepingu artikli 90 võimaliku rikkumise kohta.
In the decision to initiate the procedure provided for in Article 88(2) of the Treaty, the Commission therefore asked France to provide information and additional figures in support of its position.
Asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetluse algatamise otsuses palus komisjon seega Prantsusmaal anda lisateavet ja arvulisi andmeid nende väidete põhjendamiseks.
Initially, France was asked to specify whether the national authorities had already made an undertaking to producers of French liqueur wines to provide compensation, even partial, for the impact of the introduction of the tax in 1993.
Esiteks paluti Prantsusmaal täpsustada, kas riik on juba võtnud kohustusi Prantsuse liköörveinitootjatele 1993. aastal kehtestatud maksu tagajärgede kasvõi osaliseks hüvitamiseks või kompenseerimiseks.
The Commission then asked France to provide figures for the sums collected under the tax on liqueur wines from French products and imported products respectively and for the sums collected, broken down by product (French or Community).
Seejärel palus komisjon Prantsusmaal esitada liköörveini pealt kogutud maksusummade arvandmed vastavalt Prantsuse toodete ja imporditud toodete kohta ning individuaalse toodangu (Prantsuse või ühenduse) pealt kogutud maksusummade arvandmed.
Noting that Pineau des Charentes was, by far, the principal beneficiary of the notified aid, receiving 78 % of the total, followed by Floc de Gascogne with 17 %, then Pommeau de Normandie with 3 % and, finally, Macvin du Jura with 2 %, the Commission asked France to explain if these percentages coincided, for each of these products, with those for the revenue that the State received from the tax on liqueur wines.
Olles täheldanud, et Pineau de Charentes on ilmselgelt põhiline teatatud abi saaja 78 %ga summadest, millele järgneb Floc de Gascogne 17 %ga, seejärel Pommeau de Normandie 3 %ga ja lõpuks Macvin du Jura 2 %ga, palus komisjon Prantsusmaal selgitada, kas need suhtarvud langevad kokku iga toote puhul maksutulu suhtarvudega, mida riik saab liköörveini maksudest.
Since most of the aid is for publicity measures, France was asked to explain whether this was representative of French Government policy in other agricultural sectors, in particular as regards quality products.
Kuna enamik abist kontsentreerub reklaamitegevusele, paluti Prantsusmaal selgitada, kas see valik on tüüpiline valikute hulgas, mis Prantsuse riik on teinud teistes põllumajandustoodangu, nimelt kvaliteettoodete sektorites.
The Commission asked France to provide the budget for aid for publicity campaigns in France for each of the four products concerned.
Komisjon palus Prantsusmaal anda Prantsusmaal teostatavatesse reklaamikampaaniatesse suunatud abi eelarve kõigi nelja asjaomase toote kohta.
France was also asked to provide explanations concerning any link between the revenue from the CVO and the resources from the national budget used to finance the aid.
Prantsusmaal paluti ka anda selgitusi võimaliku seose kohta VKMst saadud vahendite ja abi rahastamiseks riigieelarvest pärinevate vahendite vahel.
COMMENTS SUBMITTED BY FRANCE
PRANTSUSMAA MÄRKUSED.
By letter dated 10 January 2005, France submitted the following information and comments:
jaanuari 2005. aasta kirjaga edastas Prantsusmaa järgmised andmed ja märkused:
As regards publicity measures (see recital 30), the French authorities promised that the financing would not be provided for measures placing the emphasis on the French origin of the liqueur wines concerned.
Seoses reklaamitegevusega (vt põhjendust (30)) võtsid Prantsuse ametiasutused kohustuse mitte rõhutada toodete reklaamimisel asjaomaste liköörveinide Prantsuse päritolu.
As regards the link between the tax on liqueur wines and the aid, France again underlined that there was no correlation between the revenue from excise duties and the amount of aid from the national budget.
Liköörveinide maksu ja abi vahelise seose kohta rõhutas Prantsusmaa veel kord, et aktsiisitulu ja riigieelarvest tuleva abisumma vahel ei ole seost.
The revenue from excise duties, including that from liqueur wines, is paid into the general state budget.
Aktsiisitulu, kaasa arvatud liköörveinidelt saadud aktsiisitulu, makstakse riigi üldeelarvesse.
According to the French authorities, the public authorities take decisions on aid for certain economic sectors completely independently.
Prantsusmaa sõnul võtavad riigivõimud otsuseid abi suhtes teatavate majandussektorite kasuks täiesti sõltumatult.
In this case, the aid is intended to remedy a number of structural handicaps affecting these wines, in particular a lack of awareness of the products among consumers, the small size and the dispersal of production facilities and the lack of means to improve market position.
Kõnealusel juhul on abi ette nähtud nende veinide puhul esinevate teatavate struktuuriliste puuduste parandamiseks, nimelt nende puudulik tuntus tarbijate seas, tootmisettevõtete väike suurus ja killustatus turul ning vahendite puudumine turule positsioneerumiseks.
France confirmed that there is no legal text allowing compensation for the excise duties paid by producers of liqueur wines (see recital 50).
Prantsusmaa kinnitas, et ei ole ühtegi juriidilist teksti, mis võimaldaks liköörveinitootjate poolt makstud aktsiisi hüvitamist (vt põhjendust(50)).
As regards the revenue from the release to the market of French liqueur wines and of imported liqueur wines (see recital 51), France first of all explained that the tax statistics (which are broken down by excise duty tariff) do not differentiate between French products and those from other Member States.
Tarbimiseks ringlusse lubatud Prantsuse liköörveinidest ja imporditud liköörveinidest saadud tulu käsitlevate vastavate arvuliste andmete kohta (vt põhjendust(51)) selgitas Prantsusmaa kõigepealt, et maksustatistika (mis koostatakse aktsiisimäärade kaupa) ei võimalda eristada Prantsuse tooteid ühenduse muud päritolu toodetest.
In any event, according to the figures produced by the customs authorities, excise duties levied in 2003 on natural sweet wines and liqueur wines of all origins amounted to EUR 142,5 million, broken down as follows: EUR 25,2 million from natural sweet wines, subjected to a duty of EUR 54/hl on a volume of 467000 hl, and EUR 117,3 million from liqueur wines, subjected to a duty of EUR 214/hl on a volume of 548000 hl.
Tolliteenistustelt saadud arvuliste andmete kohaselt ulatus 2003. aastal kogutud aktsiisimaksude summa igat päritolu magusate naturaalveinide pealt ja liköörveinide pealt 142,5 miljoni euroni, mis jaguneb järgmiselt: 25,2 miljonit eurot 54 eurot/hl aktsiisimääraga maksustatud magusate naturaalveinide kategooria puhul ehk tootemaht 467000 hl, ning 117,3 miljonit eurot 214 eurot/hl aktsiisimääraga maksustatud liköörveinide puhul ehk tootemaht 548000 hl.
In this latter figure, it is possible, on the basis of harvest declarations, to isolate liqueur wines produced in France. These break down as follows: 94477 hl of Pineau des Charentes, 2091 hl of Macvin du Jura, 5680 hl of Pommeau and 6057 hl of Floc de Gascogne.
Selles viimases kogumis on saagikoristusdeklaratsioonide alusel võimalik eristada Prantsusmaal toodetud liköörveinitoodang, mis kujutab 94477 hl toodangut Pineau des Charentes’i puhul, 2091 hl Macvin du Jura puhul, 5680 hl Pommeau ja 6057 hl Floc de Gascogne’i puhul.
France submitted a table showing the distribution of the planned aid between the four inter-branch organisations and the breakdown by volume of liqueur wines produced (see recital 52).
Prantsusmaa edastas tabeli, mis näitab kavandatava abi jagunemist nelja tootmisharu vahel ja kõikide asjaomaste liköörveinide tootemahtude jagunemist (vt põhjendust(52)).
Designation
Nimetused
Volumes produced
Toodangumahud
Percentage of production
Toodangumahtude suhtarvud
Percentage of planned aid
Kavandatava abi suhtarvud
France noted that the share of each liqueur wine in total production and the percentage of planned aid are close, although they do not coincide totally.
Prantsusmaa täheldab, et iga liköörveini osa kogutoodangus ja kavandatava abi suhtarvud on lähedased, ent ei lange siiski täielikult kokku.
It stressed that the distribution of planned aid was the result of discussions between the beneficiary inter-branch organisations and had not been imposed by the public authorities.
Ta rõhutab, et kavandatava abi jagunemine on abisaajate tootmisharude vahelise kooskõlastuse tulemus ja mitte riigivõimude poolt kehtestatud valik.