natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These were: (1) Trevisan SpA, industrial painting plants; (2) Isagro SpA, pharmaceuticals, (3) Digital Multimedia Technologies (DMT) SpA, media, (4) Terna SpA, public utilities (electricity); (5) Procomac SpA, bottling plants; (6) Azimut Holding SpA, financial services; (7) Greenvision Ambiente SpA, services, (8) Panariagroup SpA, ceramics; (9) RGI SpA, IT applications; (10) Geox SpA, clothing.
Tegemist on järgmiste äriühingutega: 1) TREVISAN SpA, tööstuslikud värvimisseadmed; 2) ISAGRO SpA, farmaatsiatooted; 3) DIGITAL MULTIMEDIA TECHNOLOGIES (DMT) SpA, meedia; 4) TERNA SpA, kommunaalteenused (elektrivool); 5) PROCOMAC SpA, villimisseadmed; 6) AZIMUT HOLDING SpA, finantsteenused; 7) GREENVISION AMBIENTE SpA, teenused; 8) PANARIAGROUP SpA, keraamika; 9) RGI SpA, arvutirakendused; 10) GEOX SpA, rõivad.
OJ L 140, 30.4.2004, p. 1.
EÜT L 140, 30.4.2004, lk 1.
Information regarding the implementation of Commission Decision of 16.03.2005 on aid scheme C8/2004 (ex NN164/2003) implemented by Italy in favour of newly listed companies
Teave Itaalia poolt hiljuti börsil noteeritud äriühingutele rakendatud abikava C8/2004 (ex NN164/2003) käsitleva komisjoni otsuse 16.03.2005 rakendamise kohta
What is the total amount of unlawful aid granted under this scheme that is to be recovered (gross aid equivalent; at … prices)?
Tagastamisele kuuluva, abikava alusel ebaseaduslikult antud abi kogusumma (abi brutoekvivalent, …hindades).
Please provide details for each beneficiary from whom unlawful aid granted under the scheme is to be recovered in the table below.
Palun kandke lisatud tabelisse kõikide kasusaajate andmed, kelle käest tuleb tagasi nõuda abikava raames neile ebaseaduslikult antud abi.
Amounts reimbursed [2]Currency: …
Tagasimakstud summad [2]valuuta: …
Amount of aid put at the disposal of the beneficiary (in gross aid equivalent; at … prices)
Kasusaajale kättesaadavaks muudetud abi kogusumma (abi brutoekvivalent, …. hindades)
(°) Gross amounts reimbursed (including interests)
(°) Tagastatud brutosummad (sealhulgas intressid).
Firstly, according to the Italian authorities and Borsa Italiana SpA, the scheme should be viewed as a general tax policy measure aimed at encouraging Italian companies to seek a listing, thereby countering the negative trend observed in recent years, and strengthening their capitalisation and competitiveness on global markets. As such, they argue, the scheme falls outside the scope of state aid review.
Esiteks, Itaalia ametiasutuste ja AS Borsa Italiana arvates tuleb kava käsitleda maksupoliitilise üldmeetmena, mis on suunatud Itaalia äriühingute noteerimise edendamiseks, vastuseks viimastel aastatel registreeritud negatiivsele trendile ning tugevdamaks kapitaliseerumist ja konkurentsi maailmaturgudel; selliselt ei jää kava riigiabide kontrollimise reguleerimisalasse.
For example, the Commission has calculated that the tax benefits which would be enjoyed by one beneficiary alone over the period 2004-07 could potentially amount to €75 million.
Komisjoni arvestused näitavad näiteks seda, et maksude vähendamine, millest võib kasu saada vaid üks nimetatud kasusaajatest, ulatub aastatel 2004-2007 75 miljoni euroni.
However, because of the above-mentioned clause in Article 11 of DL 269/2003 limiting the benefits, the actual tax concession could not exceed €11,7 million over the three-year period.
Vastavalt eespool nimetatud dekreet-seaduse DL 269/2003 artikli 11 soodustust piiravale klauslile, ei tohiks hüvitis siiski ületada 11,7 miljonit eurot kolme aasta jooksul.
Italy’s submissions do not, however, demonstrate that the benefits accruing to any individual beneficiary would remain below the limit for de minimis aid.
Ühelgi juhul ei luba Itaalia poolt esitatud põhjendused järeldada, et üksikutele kasusaajatele välja makstud hüvitised võiksid mahtuda de minimis abide piiridesse.
The Italian authorities have not explicitly challenged the Commission’s assessment, set out in its letter of 18 March 2004 initiating the formal investigation, that none of the exceptions provided for in Article 87(2) and (3) of the Treaty, whereby state aid may be considered compatible with the common market, applies in the present case. Nor has the Commission found any other elements that could invalidate this conclusion.
Itaalia ametiasutused ei vaielnud otseselt vastu komisjoni ametliku uurimise algatamist käsitlenud 18. veebruari 2004. aasta kirjas väljendatud hinnangule, vastavalt millele pole käesoleval juhul kohaldatav ükski asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 erand, mille alusel võib riigiabisid käsitleda ühisturuga kooskõlas olevatena, komisjon ei täheldanud ka ühtegi uut elementi, mis tunnistaks nimetatud järelduse kehtetuks.
Neither does the scheme qualify for the exception allowed by Article 87(3)(a) of the Treaty for aid to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment, because the measure in question applies throughout Italy and not only in the Article 87(3)(a) areas of the country. Finally, the scheme does not appear to contribute in any way to the development of such areas.
Peale selle pole kohaldatav asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a nimetatud erand, mis näeb ette ebatavaliselt madalala elatustasemega või tugeva vaeghõivega piirkondade majandusliku arengu soodustamiseks suunatud abide heakskiitmist, sest meedet kohaldatakse kogu Itaalia territooriumi ulatuses ja mitte üksnes Itaalia sellistes piirkondades, mida käsitletakse sama artikli 87 lõike 3 punktis a.
In particular, where the aid has already been made available by means of lower part-payments of taxes due for the current tax year, Italy shall collect the entire tax due by means of the final scheduled payment for 2004. In all other cases, Italy shall recover the tax due at the latest by the end of the tax year current on the date of notification of this Decision.
Eriti juhul, kui abi on juba kättesaadavaks tehtud jooksva majandusaasta jooksul tasumisele kuuluvate maksude vähendamise läbi, peab Itaalia tagasi nõudma kõik tasumisele kuuluvad maksud 2004. aastaks ette nähtud viimase ülekandega.
on State aid No C 5/2004 (ex N 609/2003) which Germany is planning to implement for Kronoply
riigiabi nr C 5/2004 (ex N 609/2003) kohta, mida Saksamaa kavatseb anda Kronoply’le
(notified under document number C(2005) 3497)
(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3497 all)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions [1] and having regard to their comments,
olles palunud huvitatud isikutel esitada oma märkused eespool nimetatud sätete alusel [1] ja võttes nende märkusi arvesse,
By letter dated 22 December 2003 (A/39031), Germany notified the Commission that it was planning to award an investment grant to Kronoply GmbH, Heiligengrabe (Brandenburg) (hereinafter ‘Kronoply’) under the multisectoral framework on regional aid for large investment projects [2] (‘1998 multisectoral aid framework’).
detsembri 2003. aasta kirjas (A/39031) teatas Saksamaa komisjonile, et tal on kavas anda seoses mitut valdkonda hõlmava raamprogrammiga, mis käsitleb piirkondliku abi andmist ulatuslikele investeerimisprojektidele [2] (edaspidi “mitut valdkonda hõlmav raamprogramm”), Kronoply GmbH-le, Heiligengrabe (Brandenburg) (edaspidi “Kronoply”), investeerimistoetust.
The notified aid was registered under No N 609/03.
Nimetatud abi registreeriti numbri all N 609/03.
By letter dated 18 February 2004 (SG/D/200649), the Commission informed Germany of its decision to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.
veebruari 2004. aasta kirjas (SG/D/200649) teavitas komisjon Saksamaad oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus.
By letter dated 19 March 2004 (A/32003), Germany submitted its comments.
märtsi 2004. aasta kirjas (A/32003) edastas Saksamaa oma märkused.
By letter dated 24 May 2004 (A/33878), Luther Menold Rechtsanwaltsgesellschaft mbH submitted comments on behalf of Kronoply.
mai 2004. aasta kirjas (A/33878) edastas Luther Menold Rechtsanwaltsgesellschaft mbH Kronoply märkused.
The comments were forwarded to Germany on 19 November 2004 (D/58277).
Märkused anti Saksamaale edasi 19. novembril 2004 (D/58277).
First notification N 813/2000
Esimene teatis N 813/2000
The present case is related to Case No N 813/2000, in which the Commission approved aid to Kronoply.
Käesolev otsus on seotud juhtumiga N 813/2000, milles komisjon kiitis heaks abi andmise Kronoply’le.
On 3 July 2001 (SG/D/289524) the Commission approved a gross aid intensity of 31,5% for Kronopoly under the 1998 multisectoral aid framework in connection with the construction of a production plant for Oriented Strand Board [4] ( ‘OSB’) in Heiligengrabe, Brandenburg, an assisted area within the meaning of Article 87(3)(a) of the EC Treaty.
juulil 2001 (SG/D/289524) kiitis komisjon vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammile heaks Kronoply’le antava abi brutoosatähtsuse 31,5% suunatud pindudest plaatide tootmiseks (Oriented Strand Board [4] edaspidi “OSB”) ehitatava tootmisettevõtte jaoks Heiligengrabes, Brandenburgis, mis EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 kohaselt on abistatav piirkond.
The aid intensity was set 3,5 percentage points lower than the maximum because the relevant market was considered to be in decline.
Abi osatähtsuseks määrati 3,5 protsendipunkti vähem kui maksimaalne osatähtsus, sest asjaomast turgu peeti kahanevaks turuks.
The Commission calculated the three assessment criteria to be applied in determining the maximum allowable aid intensity under the 1998 multisectoral aid framework.
Komisjon arvutas välja kolm hindamiskriteeriumi, mida abi maksimaalse osatähtsuse määramisel tuleb vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammile kohaldada.
Consequently, in order to comply with those criteria, the maximum allowable aid intensity was calculated to be 31,5% (competition factor 0,75, capital-labour factor 0,8 and regional impact factor 1,5).
Arvutuste tulemusel oli abi maksimaalseks osatähtsuseks 31,5% (konkurentsifaktor 0,75, kapitali/tööjõu faktor 0,8 ja piirkonnale avaldatava mõju faktor 1,5).
The amount of aid involved was therefore €35,4 million [5].
Asjaomase abi suurus oli seega 35,4 miljonit eurot. [5]
Calculation of the competition factor caused some disagreement between the Commission and Germany.
Konkurentsifaktori arvutamisel tekkisid komisjoni ja Saksamaa vahel erimeelsused.
Both sides agreed, however, that the relevant market consisted of OSB and plywood products.
Mõlemad pooled nõustusid, et asjaomane turg on OSB ja vineertoodete turg.
Germany initially provided studies which showed that this market was not in decline.
Saksamaa esitas algul uuringute tulemused, mis näitasid, et tegemist ei ole kahaneva turuga.
The Commission had doubts concerning those studies because the results hinged on exceptionally strong demand growth for 2000 as compared with previous years.
Komisjon kahtles nendes uuringutulemustes, sest tulemustest selgus, et võrreldes varasemate aastatega on nõudlus 2000. aastal erakordselt palju kasvanud.
Information was exchanged on several occasions before Germany reduced the notified aid intensity from 35% to 31,5%:
Pärast korduvat teabevahetust vähendas Saksamaa abi osatähtsuse 35%-lt 31,5%-ni.
By letter dated 22 December 2000 (A/40955), Germany notified its intention to grant aid to Kronoply under the 1998 multisectoral aid framework.
aasta kirjas (A/40955) teatas Saksamaa oma kavatsusest anda Kronoply’le abi vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammile.
On 3 January 2001 (D/56400) the Commission requested further information.
jaanuaril 2001 (D/56400) palus komisjon täiendavat teavet.
A meeting was held on 11 January 2001 between representatives of the German Government, the Land of Brandenburg, the company involved and the Commission.
jaanuaril 2001 toimus Saksamaa valitsuse, Brandenburgi liidumaa, asjaomase ettevõtja ja komisjoni esindajate kohtumine.
The German Government provided the requested information by letters dated 9 February 2001 (A/31359) and 20 February 2001 (A/31463).
Saksamaa valitsus edastas nõutud teabe 9. veebruari 2001. aasta (A/31359) ja 20. veebruari 2001. aasta (A/31463) kirjades.
By letter of 9 April 2001 (D/51511), the Commission sent additional questions to which Germany replied on 21 May 2001 (A/34090).
aprilli 2001. aasta kirjas (D/51511) esitas komisjon täiendavaid küsimusi, millele Saksamaa vastas 21. mail 2001 (A/34090).
By letter dated 19 June 2001 (A/34812), Germany reduced the notified aid intensity from 35% to 31,5%.
juuni 2001. aasta kirjas (A/34812) teavitas Saksamaa abi osatähtsuse vähendamisest 35%-lt 31,5%-ni.
By letter dated 5 July 2001 (SG/D/289525), the Commission informed Germany that it had no objections to the aid.
juuli 2001. aasta kirjas (SG/D/289525) teavitas komisjon Saksamaad, et tal ei ole abi andmisele vastuväiteid.
By letter dated 3 January 2002 (A/30013), Germany requested an amendment to the Commission decision.
jaanuari 2002. aasta kirjas (A/30013) palus Saksamaa komisjonil oma otsust muuta.
It provided evidence that the growth in demand estimated for 2000 had been achieved and that the market was therefore not in decline.
Saksamaa esitas tõendeid, et 2000. aastaks kavandatud nõudluse kasv on tõepoolest toimunud ja seetõttu ei ole tegemist kahaneva turuga.
By letter dated 5 February 2002 (D/50463), the Commission refused to amend its earlier decision because the aid had been assessed on the basis of a correct calculation of all the relevant factors.
veebruari 2002. aasta kirjas (D/50463) keeldus komisjon muutmast oma varasemat otsust põhjendusega, et abi anti kõigi oluliste faktorite korrektse arvutamise alusel. Komisjon ei saanud oma otsust muuta järgmistel põhjustel: konkurentsifaktor oli arvutatud asjaomase toote nähtava tarbimise arengu, tootmisvaldkonna aastate 1994–1999 kasvumäära ning otsuse tegemise ajal korrektse prognoosi võrdluse alusel.
More specifically, the Commission could not amend its decision for the following reasons: the assessment of the competition factor relied on a comparison between the evolution of the apparent consumption of the product in question and the growth rate in manufacturing as a whole during the period 1994-1999 and on a forecast which, at the time of the decision, was correct.
Teine teatis N 609/2003
Second notification N 609/2003
Teise teatisega püüti saavutada abi maksimaalset osatähtsust 35%, taotledes täiendavat abi, mis moodustab 3,5% (ehk 3939947 eurot).
While the relevant market was defined in the original notification as OSB and plywood, Germany claimed that the newly submitted studies showed that the relevant market was more correctly defined as OSB and only certain segments of plywood.
Asjaomane turg oli esimeses teatises määratletud OSB ja vineeri turuna ning seetõttu väitis Saksamaa, et viimased uuringud on näidanud, et asjaomast turgu oleks tulnud määratleda pigem OSB ja ainult teatavat liiki vineeri turuna.
Using this new market definition, the relevant market would not be in decline during the period concerned (see point 3.4 of the 1998 multisectoral aid framework) and so the full aid intensity of 35% would have to be approved.
Kui kasutada uut turu määratlust, siis asjaomane turg ei kahaneks kõnealusel perioodil vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammi punktile 3.4 ja seetõttu tuleks võimaldada abi osatähtsusega 35%.
Decision to initiate the procedure
Otsus menetluse algatamise kohta
The Commission did not comply with the request by Germany that, on the basis of a different definition of substitutable products, the relevant market should be limited to OSB and certain segments of plywood.
Komisjon jättis rahuldamata Saksamaa taotluse selle kohta, et asjaomane turg peaks asendustoodete erineva määratluse tõttu piirduma OSB ja teatavat liiki vineeri turuga.
The Commission did not consider a reassessment of the market to be necessary because two fundamental elements were missing, and this gave rise to serious doubts as to whether the aid was compatible with the common market:
Komisjon ei pidanud turu ümberhindamist vajalikuks, sest puudusid kaks tähtsat tegurit ja see andis alust tõsisteks kahtlusteks abi kokkusobivuses ühisturuga.
Lack of incentive The Commission expressed serious doubts about the existence of any incentive effect of the notified aid because the investments had already been made.
Ergutava mõju puudumine Komisjon väljendas tõsist kahtlust kõnealuse abi ergutava mõju olemasolu kohta, sest investeeringud olid juba tehtud.
If the aid does not provide any incentive, the derogations laid down in Article 87(3)(a) and (c) of the EC Treaty concerning regional development do not apply.
Kui abi ei oma ergutavat mõju, siis ei kehti EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a ja c sätestatud erandid, milles käsitletakse piirkondlikku arengut.
Lack of necessity The Commission seriously doubted that aid for investments already made could still be considered necessary to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas within the meaning of Article 87(3)(a) and (c).
Vajalikkuse puudumine Komisjonil oli tõsiseid kahtlusi selles, et abi, mida antakse juba tehtud investeeringute jaoks, võib käsitleda vajalikuna teatavate majandusharude või majandusvaldkondade arengu edendamise seisukohalt artikli 87 lõike 3 punktide a ja c tähenduses.
In the case in point, the aid intensity of 31,5% was sufficient to trigger the investment.
Käesoleval juhul oli abi osatähtsus 31,5% piisav, et omada investeeringutele ergutavat mõju.
Germany insisted that the Commission had to reassess the market in accordance with Article 9 of Regulation (EC) No 659/1999:
Saksamaa nõudis, et komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 9 turgu uuesti hindaks:
The aid would be granted under the joint Federal Government/Länder scheme for improving regional economic structures, which the Commission approved as a regional aid scheme.
Abi antaks liitvabariigi valitsuse “Piirkondlike majandusstruktuuride edendamise” kava raames, mille komisjon on tunnistanud piirkondlikuks abikavaks.
The Commission’s duty, therefore, was simply to assess whether the measure notified complied with the requirements set out in the approved aid scheme and was compatible with the 1998 multisectoral aid framework.
Seetõttu olevat komisjon kohustatud kontrollima, kas meede, millest teavitati, vastab piirkondliku abikava nõuetele, ja on kooskõlas mitut valdkonda hõlmava 1998. a. raamprogrammiga.
As the aid concerned by the new notification fulfilled all these requirements, the aid measure was clearly investment aid and not operating aid.
Abi, millest uues teatises teatati, vastas nendele tingimustele, ja seetõttu olevat tegemist investeerimisabiga, mitte tegevusabiga.
The European Court of First Instance confirmed in its judgment in Kronoply [7] that it was possible to notify additional aid or a change to existing aid.
Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus kinnitas oma 5. novembri 2003. aasta otsuses kohtuasjas T-130/02 (Kronoply v. komisjon) [7], et on võimalik teavitada täiendavast abist või muuta juba antud abi.
The Commission could not, therefore, classify the aid in the second notification as operating aid on the grounds that the project had already been completed.
Seetõttu ei saa komisjon teist abi, millest teavitati, nimetada tegevusabiks põhjendusega, et projekt on juba lõpetatud.
Otherwise, the possibility of notifying further aid measures – as confirmed by the Court - would be meaningless.4.
Vastasel korral oleks täiendavatest abimeetmetest teavitamine – nagu Euroopa Kohus kinnitas – tarbetu.
Kronoply insisted that several notifications were possible for the same investment project and supported its line of argument with rulings from several court cases:
Kronoply jäi kindlaks seisukohale, et ühe ja sama investeerimisprojekti kohta peaks olema võimalik esitada mitu teatist, esitades selle väite kinnituseks erinevates kohtuasjades tehtud otsuseid:
The European Court of First Instance confirmed in Kronoply [8] that additional aid or a change to existing aid was possible: ‘Furthermore, the national authorities cannot be denied the right to notify a measure with which further aid shall be granted or an existing aid measure shall be amended.’
Euroopa esimese astme kohus kinnitas oma otsuses kohtuasjas Kronoply v. komisjon [8], et täiendav abi või juba antud abi muutmine on võimalik: “Riigiasutustel ei ole keelatud teatada meetmest, millega ettevõtjale antakse täiendavat abi või muudetakse juba antud abi.”
A similar opinion was expressed in Nuove Industrie Molisane Srl [9]: ‘…the [Commission] Decision does not preclude the possibility for the Italian authorities to notify a project to introduce new aid in favour of the applicant, or to amend the aid already granted it.’
Sama seisukohta väljendati Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 30. jaanuari 2002. aasta otsuses kohtuasjas T-212/00 (Nuove Industrie Molisane Srl v. komisjon) [9]: “… [komisjoni] otsus ei võta Itaalia ametiasutustelt võimalust teavitada meetmest, millega hagejale antakse täiendavat abi või muudetakse juba antud abi.”
Kronoply also emphasized that the Commission had to assess the new notification on its own merits and advanced two main arguments for this:
Lisaks sellele toonitas Kronoply, et komisjon peaks uut teatist kontrollima, ning esitas selleks kaks põhjendust: Komisjon ei tohiks toetuda varasemale turuhinnangule, sest see põhines turu ebatäpsel määratlusel.
The Commission could not rely on the earlier market assessment because it had been based on a factually wrong market definition.
Kronoply’l ei ole olnud võimalust lasta komisjoni algset otsust Euroopa Kohtul läbi vaadata, sest see ei mõjutanud ettevõtja huve.
Kronoply denied that there was any lack of incentives and supported this view with the following main arguments:
Kronoply vaidles vastu sellele, et puudub ergutav mõju, ja esitas väite toetuseks järgmised argumendid:
Point 4.2. of the Guidelines on national regional aid [11] (‘regional aid guidelines’) indicates how to test whether there is an incentive.
Piirkondliku riigiabi suuniste [11] (edaspidi “piirkondliku riigiabi suunised”) punktis 4.2 selgitatakse, kuidas määrata kindlaks, kas ergutav mõju on olemas või mitte.
Therefore the aid provided the desired incentive and fulfilled the criterion of necessity with a view to promoting economic development within the meaning of Article 87(3)(a) of the EC Treaty.
Sellest tulenevalt oli abil soovitud ergutav mõju ja abi vastas vajalikkuse tingimusele, olles ette nähtud majandusliku arengu edendamiseks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a tähenduses.
Kronoply had consistently applied for an aid intensity of 35%.
Kronoply oli taotlenud abi osatähtsust 35%.
The reduction in the intensity of the notified aid did not mean that further aid was no longer necessary.
Abi osatähtsuse vähendamine ei tähendanud, et täiendav abi ei olnud enam vajalik.
As the formal procedure might take up to eighteen months, it was more advantageous for the recipient to receive immediately the part of the aid the admissibility of which was not challenged by the Commission.
Ametlik menetlus oleks võinud kesta kuni 18 kuud ja seetõttu oli abisaajale soodsam saada kohe see osa abist, mille seaduslikkust komisjon ei vaidlustanud.
Having considered the comments submitted by Germany and Kronoply, the Commission maintains the position it took in the decision instituting the procedure, viz. that a reassessment of the market under the 1998 multisectoral aid framework is not necessary because the two fundamental elements of incentive and necessity are missing in the present case.
Pärast Saksamaa ja Kronoply märkustega tutvumist ei muuda komisjon menetluse algatamiseni viinud otsuses väljendatud seisukohta, et turu ümberhindamine vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammile ei ole vajalik, sest abi ei täida kahte põhilist tingimust: sellel ei ole ergutavat mõju ja see ei ole vajalik.
No further eligible investment costs within the meaning of the regional aid guidelines
Piirkondliku abi suunistele vastavaid täiendavaid investeerimiskulusid ei ole