natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Prior to starting the test sequence of section 6.5.8.3.3, the emission control monitoring system shall be set to a “no failure” status.
Enne punktis 6.5.8.3.3 nimetatud katseseeria käivitamist seatakse heitekontrollisüsteem seisundisse “häired puuduvad”.
Depending on the NOx level selected, the system shall activate a warning signal and in addition, if applicable, the torque limiter at any time before the end of the detection sequence.
Olenevalt valitud NOx tasemest aktiveerib süsteem hoiatussignaali ja vajaduse korral pöördemomendi piiraja mis tahes ajahetkel enne katseseeria lõppu.
The detection sequence may be stopped once the NOx control monitoring system has properly reacted.
Katseseeria võib peatada, kui NOx kontrollisüsteem on nõuetekohaselt reageerinud.
In the case of an emission control monitoring system principally based on monitoring the NOx level by sensors positioned in the exhaust stream, the manufacturer may choose to directly monitor certain system functionalities (e.g. interruption of dosing activity, closed EGR valve) for the determination of compliance.
Heitekontrollisüsteemi puhul, mis põhineb peamiselt heitevoos paiknevate sensorite abil NOx taseme seirel, võib tootja nõuetele vastavuse kindlakstegemiseks otsustada teatavate süsteemi funktsioonide (nt doseerimise katkemine, suletud tagastusvooluklapp) otsese seire kasuks.
In that case, the selected system functionality shall be demonstrated.
Sel juhul demonstreeritakse valitud süsteemi funktsioone.
The level of torque reduction required in section 6.5.5.3 by the torque limiter shall be approved together with the general engine performance approval in accordance with Directive 80/1269/EC.
Punktiga 6.5.5.3 ettenähtud tase, mille pöördemomendi piiraja peab pöördemomendi vähendamisel saavutama, kinnitatakse koos mootori üldise talitluse kinnitamisega vastavalt direktiivile 80/1269/EMÜ.
For the demonstration process, the manufacturer shall demonstrate to the type-approval authority the inclusion of the correct torque limiter into the engine ECU.
Demonstreerimisel tõestab tootja tüübikinnitusasutusele, et mootori elektronjuhtseadmesse on lisatud nõuetekohane pöördemomendi piiraja.
Separate torque measurement during the demonstration is not required.
Eraldi pöördemomendi mõõtmine demonstreerimise ajal ei ole nõutav.
As an alternative to sections 6.5.8.3.3 to 6.5.8.3.5, the demonstration of the emission control monitoring system and the torque limiter may be performed by testing a vehicle.
Alternatiivina punktidele 6.5.8.3.3–6.5.8.3.5 võib heitekontrollisüsteemi ja pöördemomendi piiraja tööd demonstreerida sõidukit katsetades.
The vehicle shall be driven on the road or on a test track with the selected incorrect operations or failures of the emission control monitoring system to demonstrate that the warning signal and activation of the torque limiter will operate in accordance with the requirements of section 6.5, and, in particular, those in sections 6.5.5.2. and 6.5.5.3.
Sõidukiga sõidetakse teel või katserajal, kusjuures valitud heitekontrollisüsteemi toimimisvead või häired aitavad demonstreerida, et hoiatussignaali ja pöördemomendi piiraja aktiveerimine toimub vastavalt punkti 6.5 ja eriti punktide 6.5.5.2. ja 6.5.5.3 nõuetele.
If the storage in the computer memory of a non-erasable fault code is required for complying with the requirements of section 6.5, the following three conditions shall be met by the end of demonstration sequence:
Kui punkti 6.5 nõuete täitmiseks on vajalik kustutamiskindla veakoodi salvestamine arvutimällu, peavad demonstratsiooniseeria lõpuks olema täidetud järgmised kolm tingimust:
that it is possible to confirm via the OBD scan tool the presence in the OBD computer memory of the appropriate non-erasable fault code described in section 6.5.3.3 and that it can be shown to the satisfaction of the type approval authority that the scan tool cannot erase it, and,
OBD skänneri abil on võimalik kinnitada punktis 6.5.3.3 kirjeldatud sobiva kustutamiskindla veakoodi olemasolu OBD arvutimälus ning tüübikinnitusasutusele on võimalik tõestada, et skänner ei saa seda koodi kustutada, ning
that it is possible to confirm the time spent during the detection sequence with the warning signal activated by reading the non-erasable counter referred to in section 3.9.2 of Annex IV to Directive 2005/78/EC, and that it can be shown to the satisfaction of the type approval authority that the scan tool cannot erase it, and,
direktiivi 2005/78/EÜ IV lisa punktis 3.9.2 nimetatud kustutamiskindla loendaja abil on võimalik kindlaks määrata aeg, mille jooksul hoiatussignaal oli katseseeria ajal aktiivne, ja on võimalik tõestada, et skänner ei saa seda koodi kustutada, ning
that the type-approval authority has approved the elements of design showing that this non-erasable information is stored in accordance with section 3.9.2 of Annex IV to Directive 2005/78/EC for a minimum of 400 days or 9600 hours of engine operation.’
tüübikinnitusasutus on kinnitanud konstruktsioonielemendid, mis näitavad, et kõnealune kustutamiskindel teave on salvestatud arvutimällu vastavalt direktiivi 2005/78/EÜ IV lisa punktile 3.9.2 vähemalt 400 päevaks või 9600 mootori töötunniks.”
AMENDMENTS TO DIRECTIVE 2005/78/EC
DIREKTIIVI 2005/78/EÜ MUUDATUSED
in section 3.6.4 ‘permanent emission default mode’ is replaced by ‘emission default mode’;
punktis 3.6.4 asendatakse sõnad “heidete reguleerimise juhtseadme püsiseisund” sõnadega “heidete reguleerimise juhtseadme seisund”;
in the second paragraph of section 3.7 ‘permanent emission default mode’ is replaced by ‘emission default mode’;
punkti 3.7 teises taandes asendatakse sõnad “heidete reguleerimise juhtseadme püsiseisund” sõnadega “heidete reguleerimise juhtseadme seisund”;
section 3.8.3. is replaced by the following:
punkt 3.8.3 asendatakse järgmisega:
In the case of MI activation due to incorrect operation of the engine system with respect to NOx control measures, or incorrect reagent consumption and dosing activity, the MI may be switched back to the previous state of activation if the conditions given in section 6.5.3., 6.5.4 and 6.5.7. of Annex I to Directive 2005/55/EC no longer apply.’;
Kui rikkeindikaatori aktiveerumise põhjustab NOx kontrollimeetmetega seotud mootorisüsteemi toimimisviga või nõuetele mittevastav reaktiivikulu ja doseerimistegevus, võib rikkeindikaatori lülitada aktiveerimiseelsesse asendisse, kui direktiivi 2005/55/EÜ I lisa punktides 6.5.3, 6.5.4 ja 6.5.7 esitatud tingimused ei ole enam täidetud.”;
section 3.9.2. is replaced by the following:
punkt 3.9.2 asendatakse järgmisega:
From 9 November 2006 for new type approvals and from 1 October 2007 for all registrations, in the case of a non-erasable fault code being generated according to sections 6.5.3 or 6.5.4 of Annex I to Directive 2005/55/EC, the OBD system shall retain a record of the fault code and the hours run by the engine during the MI activation for at least 400 days or 9600 hours of engine operation.
Alates 9. novembrist 2006 uute tüübikinnituste puhul ja alates 1. oktoobrist 2007 mis tahes registreerimiste puhul, kui kustutamiskindel veakood on tekitatud direktiivi 2005/55/EÜ I lisa punktide 6.5.3 või 6.5.4 kohaselt, säilitab OBD-süsteem veakoodi registreeringu ja mootori töötunnid rikkeindikaatori aktiveeritud oleku ajal vähemalt 400 päeva või 9600 mootori töötunni ulatuses.
Any such fault code and the corresponding hours run by the engine during MI activation shall not be erased through use of any external diagnostic or other tool as referred to in section 6.8.3 of this Annex.’
Ühtegi veakoodi ega sellele vastavat mootori töötundide arvu, mil rikkeindikaator oli aktiveeritud, ei saa kustutada ühegi välise diagnostikaseadme ega muu käesoleva lisa punktis 6.8.3 nimetatud tööriista abil.”
point 2 is replaced by the following:
punkt 2 asendatakse järgmise tekstiga:
Example of applying requirements set out in this Directive and Directive 2005/55/EC for the third approval (with, as yet, no extension) corresponding to application date B1 with OBD stage I, issued by the United Kingdom:
Näide käesolevas direktiivis ja direktiivis 2005/55/EÜ sätestatud nõuete kohaldamise kohta Ühendkuningriigis välja antud kolmanda tüübikinnituse suhtes (esialgu ilma laienduseta), mis koos OBD-süsteemi esimese etapiga vastab kohaldamiskuupäevale B1:
e11*2005/55*2005/78B*0003*00’;
e11*2005/55*2005/78B*0003*00”;
point 3 is replaced by the following:
punkt 3 asendatakse järgmise tekstiga:
Example of applying requirements set out in Directives 2005/55/EC and amending Directive 2006/51/EC for the second extension to the fourth approval corresponding to application date B2, with OBD stage II, issued by Germany:
Näide direktiivis 2005/55/EÜ ja seda muutvas direktiivis 2006/51/EÜ sätestatud nõuete kohaldamise kohta Saksamaal välja antud neljanda tüübikinnituse suhtes (esialgu ilma laienduseta), mis koos OBD-süsteemi teise etapiga vastab kohaldamiskuupäevale B2:
e1*2005/55*2006/51F*0004*02’;
e1*2005/55*2006/51F*0004*02”;
the following point 4 is added:
lisatakse järgmine punkt 4:
Table showing the characters to be used in accordance with the different implementation dates set out in Directive 2005/55/EC:
Tabel tähtsümbolite kasutamise kohta vastavalt direktiivis 2005/55/EÜ sätestatud eri kohaldamiskuupäevadele
Character
Tähtsümbol
OBD Stage I [2]
OBD I etapp [2]
OBD Stage II
OBD II etapp
Durability and in-use
Vastupidavus ja kasutustingimused
NOx control [3]
NOx heidete kontroll [3]
In accordance with table I, section 6 of Annex I to Directive 2005/55/EC.
Vastavalt direktiivi 2005/55/EÜ I lisa punkti 6 I tabelile.
In accordance with Article 4 of Directive 2005/55/EC, gas engines are excluded from OBD stage I.
Vastavalt direktiivi 2005/55/EÜ artiklile 4 jäetakse OBD I etapis välja gaasimootorid.
In accordance with section 6.5 of Annex I to Directive 2005/55/EC.’
Vastavalt direktiivi 2005/55/EÜ I lisa punktile 6.5.”
Corrigendum to Directive 2006/52/EC of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 amending Directive 95/2/EC on food additives other than colours and sweeteners and Directive 94/35/EC on sweeteners for use in foodstuffs
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/52/EÜ (millega muudetakse direktiivi 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta ning direktiivi 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta) parandus
(Official Journal of the European Union L 204 of 26 July 2006) On page 14, in Annex I, point (3)(b) (amendments to Annex III Part B of Directive 95/2/EC), third indent: ‘Salsicha fresca’ shall be printed in italics.
(Euroopa Liidu Teataja L 204, 26. juuli 2006)
On page 15, in Annex I, point (3)(c) (amendments to Annex III Part C of Directive 95/2/EC), table, under ‘E 249 and 250’):
Leheküljel 15 I lisa punkti 3 alapunkti c (direktiivi 95/2/EÜ III lisa C-osa muutmine) tabeli kirjes “E 249 ja E 250”:
Traditional immersion cured meat products (1)
Traditisioonilised märgsoolatud lihatooted (1)
The entry for the maximum residual level of ‘175 mg/kg’ shall be aligned with ‘Wiltshire bacon (1.1);’
Lõplikus toiduaines sisalduda võiv maksimaalne jääkkogus “175 mg/kg” tuleb joondada kirjega “Wiltshire bacon (1.1);”
For Cured tongue a maximum residual level of ‘50 mg/kg’ shall be inserted;
Lõplikus toiduaines sisalduda võiv maksimaalne jääkkogus “50 mg/kg” lisatakse kirjele “Cured tongue”;
Traditional dry cured meat products (2)
Traditsioonilised kuivsoolatud lihatooted (2)
The entry for the maximum residual level of ‘175 mg/kg’ shall be aligned with ‘Dry cured bacon (2.1);’.
Lõplikus toiduaines sisalduda võiv maksimaalne jääkkogus “175 mg/kg” tuleb joondada kirjega “Dry cured bacon (2.1);”.
On pages 16 and 17 in the column headings in Annex I, point (3)(c) (amendments to Annex III Part C of Directive 95/2/EC), ‘Maximum amount that may be added during manufacture’ and ‘Maximum residual level’:
Lehekülgedel 16 ja 17 (mitte leheküljel 15) I lisa punkti 3 alapunkti c (direktiivi 95/2/EÜ III lisa C-osa muutmine) veergude pealkirjades “Maksimaalne kogus, mida võib valmistamise ajal lisada” ja “Lõplikus toiduaines sisalduda võiv maksimaalne jääkkogus”
‘(expressed as NaNO2)’,
“(väljendatud kui NaNO2)”
‘(expressed as NaNO3)’.
“(väljendatud kui NaNO3)”.
On page 16, in Annex I, point (3)(c) (amendments to Annex III Part C of Directive 95/2/EC), table, under ‘E 251 and E 252’):
Leheküljel 16 I lisa punkti 3 alapunkti c (direktiivi 95/2/EÜ III lisa C-osa muutmine) tabel kirjes “E 251 ja E 252”:
The maximum residual level of ‘250 mg/kg’ shall be aligned with ‘Dry cured bacon and Dry cured ham (2.1);’
Lõplikus toiduaines sisalduda võiv maksimaalne jääkkogus “250 mg/kg” tuleb joondada kirjega “Dry cured bacon ja Dry cured ham (2.1);”
Other traditionally cured meat products (3)
Muud traditisioonilised soolatud lihatooted (3)
The maximum amount of ‘300 mg/kg (without added E 249 or E 250)’ shall be aligned with ‘Rohwürste (Salami and Kantwurst) (3.3);’.
Lõplikus toiduaines sisalduda võiv maksimaalne jääkkogus “300 mg/kg (lisamata E 249 või E 250)” tuleb joondada kirjega “Rohwürste (Salami ja Kantwurst) (3.3);”.
Directive 2006/52/EC of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/52/EÜ,
amending Directive 95/2/EC on food additives other than colours and sweeteners and Directive 94/35/EC on sweeteners for use in foodstuffs
millega muudetakse direktiivi 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta ning direktiivi 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta
Food additives may be approved for use in foodstuffs only if they comply with Annex II to Council Directive 89/107/EEC of 21 December 1988 on the approximation of the laws of the Member States concerning food additives authorized for use in foodstuffs intended for human consumption.
Lisaaineid võib toiduainetes kasutada ainult siis, kui need on kooskõlas nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/107/EMÜ (inimtarbimiseks ettenähtud toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) II lisa nõuetega.
Directive 95/2/EC lays down a list of food additives that may be used in the Community and the conditions for their use.
Direktiiv 95/2/EÜ sätestab ühenduses kasutada lubatud lisaainete loetelu ja kasutamistingimused.
Directive 94/35/EC lays down a list of sweeteners that may be used in the Community and the conditions for their use.
Direktiiv 94/35/EÜ sätestab ühenduses kasutada lubatud magusainete loetelu ja kasutamistingimused.
There have been technical developments in the field of food additives since the adoption of Directives 95/2/EC and 94/35/EC.
Alates direktiivide 95/2/EÜ ja 94/35/EÜ vastuvõtmisest on toiduainetes kasutatavate lisaainete valdkonnas toimunud tehniline areng.
These Directives should be adapted to take account of those developments.
Selle arenguga arvestamiseks tuleb nimetatud direktiive parandada.
On the basis of an opinion of the European Food Safety Authority (EFSA), expressed on 26 November 2003, changes are made to current authorisations in order to keep the level of nitrosamines as low as possible by bringing down the levels of nitrites and nitrates added to food whilst maintaining the microbiological safety of food products.
Euroopa Toiduohutusameti 26. novembril 2003 väljendatud arvamuse põhjal muudetakse lubatud lisaainete loetelu, et hoida nitrosoamiinide tase võimalikult madal, vähendades toiduainetele lisatavate nitritite ja nitraatide taset ning samal ajal säilitades toiduainete mikrobioloogilise ohutuse.
EFSA recommends that the levels of nitrite and nitrate are set in the legislation as ‘added amount’.
Euroopa Toiduohutusamet soovitab sätestada õigusaktides nitritite ja nitraatide taseme “lisatud kogusena”.
EFSA is of the opinion that the added amount of nitrite rather than the residual amount contributes to the inhibitory activity against C. botulinum.
Euroopa Toiduohutusamet on seisukohal, et mitte nitritite jääkide kogus, vaid lisatud kogus aitab kaasa Clostridium botulinum'i vastasele mõjule.
The current provisions should be amended in such a way that the maximum levels permitted, as mentioned by EFSA, in non-heat-treated or heat‐treated meat products, in cheese and in fish are expressed as added amounts.
Kehtivaid nõudeid muudetakse nii, et Euroopa Toiduohutusameti nimetatud maksimaalne lubatud tase kuumtöötlemata ja kuumtöödeldud lihatoodetes, juustus ja kalas oleks sätestatud lisatud kogustena.
Exceptionally, however, for certain traditionally manufactured meat products maximum residual levels should be set, on the condition that the products are adequately specified and identified.
Teatud tavapäraselt valmistatud lihatoodete suhtes peaks siiski erandkorras kehtestama maksimaalsed jääkide kogused, tingimusel et tooted on piisavalt täpselt määratletud.
The levels set should ensure that the acceptable daily intake (ADI) established by the Scientific Committee on Food in 1990 is not exceeded.
Sätestatud tasemed peaksid tagama, et toidu teaduskomitee poolt 1990. aastal kehtestatud aktsepteeritavaid päevadoose (ADI) ei ületata.
Products which are not specifically named in this Directive, but which are traditionally produced in a similar manner (i.e. similar products) can if necessary be categorised in accordance with Articles 5 and 6 of Directive 95/2/EC.
Tooteid, mida käesolevas direktiivis konkreetselt ei nimetata, kuid mida traditsiooniliselt toodetakse sarnasel viisil (st jms tooted), võib vajaduse korral liigitada vastavalt direktiivi 95/2/EÜ artiklitele 5 ja 6.
For cheese, the level should be expressed as the amount added to the cheese milk.
Juustu puhul tuleks tase sätestada juustupiimale lisatud kogusena.
If a process is used where addition of nitrate follows removal of whey and addition of water, this should lead to levels identical to those which would have been obtained had the nitrate been added directly to the cheese milk.
Kui kasutatakse protsessi, mille puhul nitraat lisatakse pärast vadaku eraldamist ja vee lisamist, peaks saavutatama sama tase, mis oleks saadud nitraadi lisamisel otse juustupiimale.
Directive 2003/114/EC amending Directive 95/2/EC required the Commission and EFSA to review the conditions for the use of E 214 to E 219 p-hydroxybenzoates and their sodium salts before 1 July 2004.
Direktiiv 2003/114/EÜ, millega muudetakse direktiivi 95/2/EÜ, kohustab komisjoni ja Euroopa Toiduohutusametit üle vaatama E 214 kuni E 219 p-hüdroksübensoaatide ja nende naatriumsoolade kasutamistingimused enne 1. juulit 2004.
EFSA assessed the information on the safety of p‐hydroxybenzoates and expressed its opinion on 13 July 2004.
Euroopa Toiduohutusamet hindas teavet p-hüdroksübensoaatide ohutuse kohta ning esitas oma arvamuse 13. juulil 2004.
EFSA established a full‐group ADI of 0 to 10 mg/kg body weight for the sum of methyl and ethyl p‐hydroxybenzoic acid esters and their sodium salts.
Euroopa Toiduohutusamet kehtestas metüül- ja etüül-p-hüdroksübensoehappe alküülestrite ja nende naatriumsoolade ADIks kokku 0–10 mg kehamassi kilogrammi kohta.
EFSA considered that propyl paraben should not be included in this group ADI because propyl paraben, contrary to methyl and ethyl paraben, had effects on sex hormones and the male reproductive organs in juvenile rats.
Euroopa Toiduohutusamet oli arvamusel, et propüülparabeen ei peaks selle rühma aktsepteeritava päevase doosi hulka kuuluma, sest vastupidiselt metüül- ja etüülparabeenile avaldas propüülparabeen mõju noorte rottide suguhormoonidele ja suguelunditele.
Therefore, EFSA was unable to recommend an ADI for propyl paraben because of the lack of a clear no-observed-adverse-effect-level (NOAEL).
Seega ei saanud Euroopa Toiduohutusamet soovitada propüülparabeeni aktsepteeritavat päevast doosi, sest puudus selge täheldatava kahjuliku toimeta annus (NOAEL).
It is necessary to withdraw E 216 propyl p‐hydroxybenzoate and E 217 sodium propyl p-hydroxybenzoate from Directive 95/2/EC.
E 216 propüül-p-hüdroksübensoaat ja E 217 naatriumpropüül-p-hüdroksübensoaat tuleb direktiivist 95/2/EÜ eemaldada.
In addition, it is necessary to withdraw the use of p-hydroxybenzoates in liquid dietary food supplements.
Samuti tuleb lõpetada p-hüdroksübensoaatide kasutamine vedelates dieettoidulisandites.
Commission Decision 2004/374/EC suspended the placing on the market and import of jelly mini-cups containing gel-forming food additives derived from seaweed and certain gums due to the risk of choking on these products.
Komisjoni otsusega 2004/374/EÜ peatati merevetikatest ja teatud vaikudest saadud želeerivaid lisaaineid sisaldava kapslites marmelaadi turuleviimine ja import nende toodete poolt põhjustatava lämbumisohu tõttu.
Following a review of that Decision it is necessary to exclude the use of certain gel-forming food additives in jelly mini-cups.
Arvestades kõnealuse otsuse läbivaatamise tulemusi, tuleb lõpetada teatavate želeerivate lisaainete kasutamine kapslis marmelaadis.
The Scientific Committee on Food assessed the information on the safety of erythritol and expressed its opinion on 5 March 2003.
Toidu teaduskomitee (SCF) analüüsis teavet erütritooli ohutuse kohta ja avaldas oma arvamuse 5. märtsil 2003.
The Committee concluded that the use of erythritol as a food additive is acceptable.
Komitee arvamuse kohaselt on erütritooli kasutamine lisaainena lubatav.
The Committee also notes that erythritol has a laxative effect, but at a higher dose than other polyols.
Komitee märgib ka, et erütritoolil on lahtistav mõju, kuid see avaldub suurema doosi juures kui polüoolide puhul.
Erythritol has many technological non‐sweetening properties that are important in a wide range of foods, from confectionery to dairy products.
Erütritoolil on mitmeid tehnoloogilisi mittemagustavaid omadusi, mis on olulised paljude toiduainete jaoks alates kondiitritoodetest kuni piimatoodeteni.
These include functions such as flavour enhancer, carrier, humectant, stabiliser, thickener, bulking agent and sequestrant.
Nende hulka kuuluvad lõhna- ja maitsetugevdaja, kandeaine, niiskusesäilitaja, stabilisaatori, paksendaja, mahuaine ja sekvestrandi funktsioonid.
It is necessary to permit the use of erythritol in the same food applications as the other currently permitted polyols.
Erütritooli peab lubama kasutada samades toiduainetes kui teisi polüoole.
In addition, it is necessary to amend Directive 94/35/EC, as erythritol can also be used for sweetening purposes like the other currently permitted polyols.
Peale selle tuleb muuta direktiivi 94/35/EÜ, sest erütritooli, nagu teisi lubatud polüoole, kasutatakse ka magustamise eesmärgil.
The Scientific Committee on Food assessed the information on the safety of soybean hemicellulose and expressed its opinion on 4 April 2003.
Toidu teaduskomitee analüüsis teavet soja hemitselluloosi ohutuse kohta ja avaldas oma arvamuse 4. aprillil 2003.
The Committee concluded that the use of soybean hemicellulose is acceptable in certain foods in respect of which the request was made and at certain inclusion levels.
Komitee arvamuse kohaselt on soja hemitselluloosi kasutamine lubatav teatavates toiduainetes, mille suhtes esitati taotlus, ja teatava sisalduse juures.
It is therefore appropriate to permit such use for certain purposes.
Seetõttu on kohane kõnealust kasutust teataval otstarbel lubada.
In order to facilitate matters for allergy sufferers, however, such use should not be permitted for unprocessed foods in which soybean is not expected to be found.
Soja suhtes allergiliste isikute olukorra kergendamiseks ei tohiks soja sisaldumist siiski lubada töötlemata toiduainetes, mis üldiselt sojauba ei sisalda.
At all events, consumers should be informed when products contain hemicellulose derived from soybean in accordance with the provisions of Directive 2000/13/EC of the European Parliament and of the Council of 20 March 2000 on the approximation of the laws of the Member States relating to the labelling, presentation and advertising of foodstuffs.
Igal juhul tuleks tarbijaid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ (toiduainete märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) sätetele teavitada, kui toode sisaldab soja hemitselluloosi.