natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By submitting information, Corsair had hoped that the Commission would formulate the opinion that the decision of the Court was in conflict with its own decision-making practice and with Community case law.
Corsair oleks teavet esitades soovinud, et komisjon oleks sõnastanud arvamuse, et kohtuotsus on vastuolus komisjoni otsuste tegemise tava ja ühenduse kohtupraktikaga.
Corsair had also adduced arguments in support of the criticism levelled by the Commission at the initial State aid, the company's commercial development and the other fiscal and social support measures from which the company was alleged to have benefited.
Corsair esitas samuti argumendid komisjoni kriitika toetuseks seoses esialgse riigiabiga, ettevõtte ärilise arenguga ning muude maksu- ja sotisaaltoetustega, millest ettevõte võis kasu saada.
COMMENTS BY FRANCE
PRANTSUSMAA KOMMENTAARID
On 19 May 2003 the French authorities informed the Commission that, following the failure of IMCA's bid to take over Air Lib, they had decided on 5 February 2003 not to renew Air Lib's temporary operating permit which expired on that date.
Prantsusmaa ametiasutused teatasid komisjonile 19. mail 2003, et kuna Air Lib'i ülevõtmine IMCA poolt ebaõnnestus, otsustasid nad 5. veebruaril 2003, et ei pikendada Air Lib'i ajutist tegevusluba, mille tähtaeg sel kuupäeval lõppes.
Consequently, faced with serious financial difficulties, Air Lib filed for bankruptcy with the Créteil Commercial Court on 13 February 2003 and the Court ruled on 17 February that the company should be wound up; this ruling was upheld on appeal on 4 April.
Sel põhjusel ning väga suurte rahaliste raskuste tõttu kuulutas Air Lib 13. veebruaril 2003 Créteil kaubanduskohtu ees välja oma pankroti ning kohus otsustas 17. veebruaril, et ettevõte tuleb likvideerida. Seda otsust kinnitati apellatsioonikohtus 4. aprillil.
As there appeared to be no way of resuming the company's activity, the coordinator of the airports of Paris in the meantime reallocated the slots, totalling about 35000 , that had thus become available.
Kuna ettevõtte tegevuse taastamiseks ei olnud ühtegi võimalust, asus Pariisi lennujaamade koordinaator ümber jaotama vabanenud teenindusaegu, mida oli ligikaudu 35000.
Accordingly, France has pointed out that in its opinion the formal investigation procedure initiated on 21 January 2003 was now no longer relevant as court-ordered liquidation is one of the grounds for ending entitlement to State rescue aid provided for in the Community guidelines.
Prantsusmaa märkis, et tema arvates ei ole 21. jaanuaril 2003 avatud ametlik uurimismenetlus enam asjakohane, kuna kohtuotsus ettevõtte likvideerimise kohta on üks ühenduse suunistega ettenähtud võimalustest lõpetada päästmisabi.
V. CONCLUSIONS
JÄRELDUSED
The Commission notes that the activities of the beneficiary of the aid came to an end without its activities being taken over by any third party in the course of legal proceedings or any other procedure.
Komisjon märgib, et abisaaja tegevus on lõpetatud ilma, et kolmas osapool oleks tema tegevust kohtumenetluse või mõne muu menetluse käigus üle võtnud.
Consequently, this ended all potential distortion of competition resulting from the measure implemented by the French authorities for the benefit of Air Lib.
Sellega on peatatud kõik võimalikud konkurentsimoonutused, mis tulenevad Prantsuse ametivõimude Air Lib'i kasuks rakendatud meetmetest.
Moreover, the Commission recalls that paragraph 23d of the Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty, published in 1999, provides that the liquidation of a company is one of the grounds for terminating rescue aid.
Komisjon tuletab meelde, et äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (avaldatud 1999. aastal) lõikega 23d nähakse ette, et ettevõtte likvideerimine on üks päästmisabi lõpetamise võimalustest.
In view of the above, the formal investigation procedure initiated on 21 January 2003 pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty has become devoid of purpose,
Eelnevast tulenevalt ei ole 21. jaanuaril 2003 vastavalt ELi asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 algatatud ametlik uurimismenetlus enam põhjendatud,
The procedure of Article 88(2) of the EC Treaty initiated on 21 January 2003 against the holding company AOM Air Liberté, known as ‘Air Lib’, shall be terminated.
jaanuaril 2003 ettevõtte Société d’exploitation AOM Air Liberté (“Air Lib”) vastu algatatud menetlus lõpetatakse.
Decision of 21 January 2003 published in OJ C 88, 11.4.2003, p. 11.
jaanuari 2003. aasta otsus, ELT C 88, 11.4.2003, lk 11.
See footnote on page 1.
Vt joonealune märkus lk 1.
Meanwhile, it also appeared that commercial debts had remained outstanding or specific advances had been granted; these included the deferment of social security contributions, advances paid by Air France, exemption from VAT, etc. Thus, on 1 November 2002, still according to the press, Air Lib owed debts totalling approximately €90 million to various public bodies or companies.
Samal ajal ilmnes, et ärilaenu ei makstud või ettevõte oli saanud teatavaid ettemakseid: sotsiaalmaksude maksmise edasilükkamine, ettemaksed Air France'i poolt, käibemaksuvabastus jne. 1. novembriks 2002 oli ettevõtte Air Lib koguvõlg avalik-õiguslikele asutustele või ettevõtetele ajakirjanduse andmetel ligikaudu 90 miljonit Prantsuse franki.
There were also plans for a Community shareholder, the Dutch group IMCA, to take over Air Lib.
Üks ühenduse aktsionär, Hollandi IMCA grupp, kaalus ka ettevõtte Air Lib ülevõtmist.
Following this lack of funding and the additional difficulties caused by the events of 11 September 2001, the company forecast losses in 2001 and 2002.
Vahendite puudumise ja 2001. aasta 11. septembri sündmustest tingitud lisaraskuste tõttu prognoosis ettevõte 2001. ja 2002. aastaks kahjumit.
So France provided aid to rescue the company.
Prantsusmaa eraldas seejärel ettevõttele päästmisabi.
It appeared that the company had proceeded to open many new routes according to information which appeared in the press or on its own Internet site.
Vastavalt ajakirjanduses ilmunud teabele või ettevõte enda veebisaidile avas ettevõte mitmeid uusi lennuliine.
Initially, as from winter 2001, a new route to North Africa was opened while from April 2002 low-cost flights were offered in France under the name of Air Lib Express. Finally, as from the end of October 2002, Air Lib introduced low-cost flights from Paris to Italy.
aasta talvel avati uus liin Põhja-Aafrikasse, alates 2002. aasta aprillist pakuti Prantsusmaal Air Lib Express nime all odavaid lende ning 2002. aasta oktoobrist alates pakkus Air Lib odavaid lende Pariisist Itaaliasse.
of 4 April 2006
aprill 2006
on State Aid No C 33/2005 (ex N 277/2004) which the Netherlands is planning to implement under the Marktpassageplan project in Haaksbergen
nr K 33/2005 (ex N 277/2004), riigiabi kohta, mida Madalmaad kavatsevad anda Haaksbergenis projekti Marktpassageplan raames
(notified under document number C(2006) 1184)
(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1184 all)
(Only the Dutch text is authentic)
(ainult hollandikeelne tekst on autentne)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt ülalmainitud sätetele
By letter dated 23 January 2004, registered as received on 23 February, a complaint was sent to the Commission about possible aid concerning a building project in Haaksbergen in the Netherlands.
jaanuari 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 23. veebruaril 2004, esitati komisjonile kaebus võimaliku abi kohta ehitusprojektile Madalmaades Haaksbergenis.
By letter dated 15 April 2004, the Commission asked the Dutch authorities to provide clarification of the measure.
Komisjon küsis 15. aprilli 2004. aasta kirjas Madalmaade ametiasutustelt selgitust kõnealuse meetme kohta.
By letter dated 18 May 2004, registered as received on 25 May, the Netherlands informed the Commission that the measure would be notified shortly.
mai 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 25. mail 2004, teavitasid Madalmaad komisjoni, et meetmest teatatakse peatselt.
By letter dated 25 June 2004, registered as received on30 June, the Netherlands notified the Commission that the Haaksbergen municipal authorities were planning to grant aid to the construction companies involved in the Marktpassageplan project.
juuni 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 30. juunil 2004, teatasid Madalmaad komisjonile, et Haaksbergeni kohalik omavalitsus kavatseb anda abi ehitusettevõtjatele, kes osalevad projektis Marktpassageplan.
By letter dated 12 July 2004, the Commission requested further information, which was provided at a meeting on 8 October 2004 and by letter dated 30 December 2004, registered as received on 10 January 2005.
juuli 2004. aasta kirjas palus komisjon lisateavet, mida anti 8. oktoobril 2004 toimunud kohtumisel ja 30. detsembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 10. jaanuaril 2005.
The Netherlands submitted additional information by letter dated 11 May 2005, registered as received on 18 May.
Madalmaad esitasid täiendavat teavet 11. mai 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 18. mail 2005.
By letter dated 21 September 2005, the Commission informed the Netherlands that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty in respect of the aid.
Komisjon teavitas 21. septembri 2005. aasta kirjas Madalmaid oma otsusest algatada kõnealuse abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus.
It received no comments from interested parties.
Komisjonile ei laekunud huvitatud isikutelt ühtegi märkust.
The response of the Netherlands to the initiation of the formal investigation procedure was submitted by letter dated 29 December 2005, registered as received on 5 January 2006.
Madalmaad esitasid oma vastuse ametliku uurimismenetluse algatamise teatele 29. detsembri 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 5. jaanuaril 2006.
The municipal council of Haaksbergen, a municipality with 24000 inhabitants located in the province of Overijssel close to the German border, had been hoping to regenerate its neglected centre since the beginning of the nineties.
Overijsseli provintsis Saksamaa piiri ääres asuva 24000 elanikuga Haaksbergeni omavalitsus on 1990ndate aastate algusest alates soovinud taaselustada oma hooletusse jäetud keskust.
With the help of consultants, different construction plans were studied in order to provide quality housing and commercial premises.
Konsultantide abiga vaadati läbi erinevaid ehituskavasid kvaliteetsete eluasemete ja äriruumide loomiseks.
However, neither an initial construction company with which the municipality intended to carry out the project nor the municipality itself was able to acquire the necessary plots of land.
Siiski ei olnud ei ehitusettevõtja, kellega omavalitsus kavatses algselt projekti ellu viia, ega omavalitsus ise suutelised omandama vajalikke krunte.
At the end of the nineties, six construction companies acquired the plots of land concerned and then joined forces.
aastate lõpus omandasid kuus ehitusettevõtjat kõnealused krundid ning ühinesid seejärel.
They drew up a building project consisting in the building of 58 apartments and 11 commercial premises.
Nad koostasid ehitusprojekti 58 korteri ja 11 äriruumi ehitamiseks.
The project did not involve the construction companies in any public works, such as infrastructure, that would subsequently be handed over to the municipality.
Projekti kohaselt ei pidanud ehitusettevõtjad osalema riiklikel ehitustöödel, näiteks infrastruktuuri ehitamisel, mis oleks seejärel antud üle kohalikule omavalitsusele.
The project was for the construction of apartments and shops that were to be sold or leased to private investors.
Projekti eesmärk oli ehitada korterid ja kauplused, et müüa või anda need rendile erainvestoritele.
However, the calculations showed that the project would not be profitable.
Arvutused näitasid aga, et projekt ei kujune tulutoovaks.
Support from the public authorities
Ametiasutuste toetus
Given the great importance it attached to the project presented by the six construction companies for regenerating the centre of the municipality, the local authority, in the knowledge that it could count on receiving a financial contribution from the province, agreed to support the project, mainly by covering the expected losses.
Pidades kuue ehitusettevõtja esitatud kohaliku omavalitsuse keskuse taaselustamise projekti väga oluliseks ja teades, et võib arvestada provintsi rahalise toetusega, nõustus kohalik omavalitsus projekti toetama, eelkõige oodatava kahjumi katmise teel.
The municipality has already signed the cooperation agreement with the construction companies, but the aid provided for in the agreement has not yet been granted.
Kohalik omavalitsus on juba koostöölepingule alla kirjutanud, kuid koostöölepinguga ettenähtud abi ei ole veel antud.
The public support will mainly take the form of a grant of €2,98 million from the municipality to the construction companies (Measure 1).
Riiklikku toetust antakse peamiselt 2,98 miljoni euro suuruse toetusena, mille kohalik omavalitsuse annab ehitusettevõtjatele (meede 1).
This amount includes the financial support of €453780 (NLG 1000000) granted by the province for this project and represents the expected project losses calculated on the basis of the anticipated costs and revenues.
Kõnealune summa sisaldab 453780 euro (1000000 Hollandi kuldna) suurust provintsi toetust nimetatud projektile ja kujutab endast projekti oodatavate kulude ja tulude põhjal arvutatud oodatavat kahjumit.
One provision of the cooperation agreement stipulates that, at the end of the project, an independent expert will calculate actual costs and revenues.
Ühes koostöölepingu sättes on ette nähtud, et projekti lõpus arvutab sõltumatu raamatupidaja välja projekti tegelikud kulud ja tulud.
If the actual losses calculated ex post by the expert turn out to be smaller than the expected losses on the basis of which the grant will be made available, only 50 % of the part of the grant in excess of the actual losses has to be paid back to the municipality.
Kui projektijärgselt arvutatud tegelik kahjum on väiksem kui oodatav kahjum, mille põhjal toetus määrati, peab kohalikule omavalitsusele tagasi maksma vaid 50 % toetusest, mis ületab tegeliku kahjumi.
In other words, the project developers can keep 50 % of the part of the grant which does not cover actual losses.
Teiste sõnadega võivad projekti arendajad säilitada 50 % sellest toetuse osast, millega ei kaeta tegelikku kahjumit.
This provision will be referred to below as ‘the partial repayment provision’.
Käesolevale sättele viidatakse edaspidi kui osalise tagasimakse sättele.
If the actual losses are greater than the expected losses, the grant from the municipality will not be increased.
Kui tegelik kahjum on oodatust suurem, siis kohaliku omavalitsuse toetust ei suurendata.
Besides support in the form of a grant (Measure 1), the Commission has also initiated proceedings in respect of three other measures which may include aid.
Lisaks toetusena makstavale abile (meede 1) on komisjon algatanud menetluse kolme muu meetme suhtes, mis võivad sisaldada abi.
The second measure is the transfer free of charge to the construction companies of some plots of land belonging to the municipality (Measure 2).
Teine meede on mõnede kohalikule omavalitsusele kuuluvate kruntide tasuta üleandmine ehitusettevõtjatele (meede 2).
According to the notification by the Dutch authorities, the plots of land were worth €233295, but the Commission did not receive any valuation report.
Madalmaade teatise kohaselt on kruntide väärtus 233295 eurot, kuid komisjonile ei ole esitatud hindamisakti.
In addition, the municipality will be liable for 35 % of the costs that could result from claims for damages under Article 49 of the Regional Planning Law (Wet op de Ruimtelijke Ordening) after completion of the project (Measure 3).
Lisaks on kohalik omavalitsus kohustatud kandma 35 % kuludest, mis võivad tuleneda pärast projekti lõpuleviimist regionaalplaneerimise seaduse (Wet op de Ruimtelijke Ordening) artikli 49 alusel esitatud kahjunõuetest (meede 3).
Liability for the remaining 65 % will rest with the construction companies.
Ülejäänud 65 % eest vastutavad ehitusettevõtjad.
Finally, it was not clear whether the municipality will sell a plot of land and a building to the project developers at their book value or at their market value (Measure 4).
Lisaks eeltoodule ei olnud selge, kas kohalik omavalitsus müüb projektiarendajatele ühe krundi ja ühe hoone nende arvestusliku või turuhinna eest (meede 4).
On completion of the project, the municipality will receive free of charge a number of plots of land that, according to the building permit, will be developed as public spaces.
Projekti valmides saab kohalik omavalitsus tasuta mitmed krundid, mida arendatakse ehitusloa kohaselt üldkasutatava alana.
The notification did not provide a precise valuation of the plots concerned (Measure 2a).
Teatises ei olnud esitatud teavet kõnealuste kruntide täpse väärtuse kohta (meede 2a).
The beneficiaries of the aforementioned measures are the construction companies involved in the project.
Abisaajad seoses eespool nimetatud meetmetega on projektis osalevad ehitusettevõtjad.
The first direct beneficiary, Rabo Vastgoed B.V., belongs to a large group which is active at international level, mainly in the financial sector.
Esimene otsene abisaaja Rabo Vastgoed B.V. kuulub peamiselt rahandussektoris rahvusvahelisel tasandil tegutsevasse suurde kontserni.
It is responsible for 25 % of the project.
Kõnealune ettevõtja vastutab projekti eest 25 % ulatuses.
On the basis of the cooperation agreement, the second direct beneficiary is Centrum Haaksbergen B.V., which is the undertaking set up by five construction companies to carry out this project.
Koostöölepingu alusel on teine otsene abisaaja Centrum Haaksbergen B.V., kes on viie ehitusettevõtja poolt kõnealuse projekti täideviimiseks loodud ettevõtja.
These five companies will perform all the construction operations entrusted to Centrum Haaksbergen B.V, which is therefore mainly an ad hoc legal vehicle without any ‘real’ economic activities of its own.
Kõnealused viis ettevõtjat teostavad kõik Centrum Haaksbergen B.V-le usaldatud ehitustööd, mistõttu on tegemist eelkõige sihtotstarbelise õigusliku vahendiga, millel puudub tegelik majandustegevus.
Accordingly, it can be concluded that the aid granted to Centrum Haaksbergen will be transferred to these five companies.
Seetõttu võib järeldada, et Centrum Haaksbergenile antud abi edastatakse kõnealusele viiele ettevõtjale.
According to the Dutch authorities, each of the companies is responsible for 15 % of the project.
Madalmaade ametiasutuste väitel vastutab iga ettevõtja projekti eest 15 % ulatuses.
The Netherlands has also indicated that RoTij Bouwontwikkeling Oost B.V. is active at national level, whereas the other four companies (Besathij B.V., Bouwbedrijf Assink Eibergen B.V., Bouwbedrijf Deeterink B.V. and Bouwburo Jan Scharenborg B.V.) are regional or local players.
Madalmaad on samuti märkinud, et RoTij Bouwontwikkeling Oost B.V. tegutseb riiklikul tasandil, samas kui neli ülejäänud ehitusettevõtjat (Besathij B.V., Bouwbedrijf Assink Eibergen B.V., Bouwbedrijf Deeterink B.V. ja Bouwburo Jan Scharenborg B.V.) on piirkondlikul või kohalikul tasandil tegutsevad äriühingud.
Even if the beneficiaries are referred to as ‘construction’ companies in this decision, their activities are not limited to mere construction work.
Kuigi käesolevas otsuses viidatakse abisaajatele kui ehitusettevõtjatele, ei ole nende tegevus piiratud vaid ehitustegevusega.
They cover the entire range of real estate project development.
Nende ülesandeks on kinnisvaraprojektide arendamine ja täideviimine.
The relevant markets concerned are the markets for the construction and sale of residential housing and the market for the construction and renting of commercial premises.
Asjaomased turud on elamute ehitus- ja müügiturg ja äriruumide ehitus- ja renditurg.
As Haaksbergen is located close to the German border, it is likely that certain Dutch and German suppliers and customers active on these markets also operate in the neighbouring country.
Haaksbergen asub Saksamaa piiri lähedal ja seetõttu on tõenäoline, et Madalmaade ja Saksa varustajad ning tarbijad, kes osalevad aktiivselt kõnealustel turgudel, teevad seda ka naaberriigis.
The Commission initiated the formal investigation procedure as it had doubts as to whether some measures that the municipal council was planning to implement did not constitute state aid and whether the aid could be considered compatible with the common market.
Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse kahtluste tõttu, et mõned meetmed, mida kohalik omavalitsus kavatses rakendada, võivad kujutada endast riigiabi ning et uurida, kas antavat abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks.
Regarding the classification of the public measures as aid, the Commission indicated in particular that the ‘partial repayment provision’ conferred an advantage on the construction companies.
Avalike meetmete abiks liigitamise puhul tõi komisjon eriti esile, et osalise tagasimakse säte andis ehitusettevõtjatele eelise.
Regarding possible exemptions from the general prohibition on state aid in Article 87(1), the Commission first noted that the automatic exemptions provided for in Article 87(2)(b) and (c) were not applicable to the present aid measures.
Artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldise riigiabi keelu võimalike erandite kohta märkis komisjon esiteks, et käesolevate abimeetmete suhtes ei kohaldata artikli 87 lõike 2 punktides b ja c sätestatud erandeid.
Nor could the aid be deemed under Article 87(2)(a) to support a project having a social character, among other things because the purchase of the newly built apartments is not reserved for disadvantaged persons.
Samuti ei või abi pidada artikli 87 lõike 2 punkti a alusel sotsiaalprojektile antavaks abiks muu hulgas seetõttu, et uute korterite ostueesõigust ei anta ebasoodsas olukorras isikutele.
As regards the exemptions in Article 87(3), the Commission noted that the municipality of Haaksbergen is not located in an assisted area and does not therefore qualify for regional aid on the basis of Article 87(3)(a) and (c).
Artikli 87 lõikes 3 sätestatud erandite kohta märkis komisjon, et Haaksbergeni kohalik omavalitsus ei asu abi vajavas piirkonnas ja tal ei ole seetõttu õigust saada regionaalabi artikli 87 lõike 3 punktide a ja c alusel.
The derogation in Article 87(3)(b) is obviously not applicable.
Endastmõistetavalt ei saa kohaldada artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud erandit.
The Commission has laid down various guidelines and frameworks setting out rules for aid that may be covered by the exemption provided for in Article 87(3)(c).
Komisjon on töötanud välja mitmeid juhiseid ja raamistikke, millega kehtestatakse eekirjad abi jaoks, millele laieneb artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erand.
None of these guidelines appear to apply in the present case.
Kõnealuse juhtumi puhul ei saa neid eskirju kohaldada.
The exemption for deprived urban areas was also considered.
Kaaluti ka mahajäänud linnapiirkondadele kohaldatavat erandit.
However, the project is not eligible for that exemption because, among other things, Haaksbergen is not an urban area within the meaning of the Commission notice.
Nimetatud erand ei laiene siiski kõnealusele projektile muu hulgas setõttu, et Haaksbergen ei ole linnapiirkond komisjoni teatises määratletud tähenduses.
Logically, the area is not covered either by the European URBAN II programme.
Loogiline on, et piirkonnale ei laiene ka Euroopa URBAN II programm.
Finally, the cultural exemption in Article 87(3)(d) does not apply as this project consists in the construction of new buildings and not in the renovation of existing buildings or some other cultural purpose.
Samuti ei saa kohaldada artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud erandit, sest kõnealune projekt seisneb uute ehitiste rajamises, mitte olemasolevate ehitiste renoveerimises või muu kultuurilise eesmärgi täitmises.
The Commission has received no comments from interested parties.
Komisjon ei ole saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust.