natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to decide whether the Aid is necessary and proportionate, the Commission has tried to identify the possible presence of market failures in this economic activity.
Selleks et otsustada, kas kõnealune abi on vajalik ja proportsionaalne, on komisjon püüdnud kindlaks teha võimalike turuhäirete olemasolu selles majandustegevuses.
Several types of market failure have been suggested.
Viidatud on mitut liiki turuhäirete olemasolule.
Firstly, the development of digital terrestrial broadcasting may be hampered by a coordination problem between market players.
Esiteks võib maapealse digitaalringhäälingu arengut takistada turul tegutsevate isikute vaheline kooskõlastusprobleem.
Particularly in view of the fact that frequency spectrum is insufficient to transmit analogue and digital TV signals in parallel (the so-called ‘simulcastphase’), all market players must agree on a timetable in order to ensure a short switch-over period.
Eriti pidades silmas tõsiasja, et sagedusspektrist ei jätku analoog- ja digitaaltelevisioonisignaalide (nn simulcast‘i etapp) samaaegseks ülekandmiseks, peavad kõik turul tegutsevad isikud kokku leppima ajakavas, et tagada lühike üleminekuperiood.
Secondly, the switch-over may have positive externalities due to the better use of the frequency spectrum, i.e. the social benefit of more channels and services may exceed the private benefit of the incumbent broadcasters in switching since they risk, for example, being exposed to more competition for audience and advertising.
Teiseks võib üleminekul olla positiivseid välistegureid, mis tulenevad sagedusspektri paremast kasutamisest, t. suuremast kanalite ja teenuste arvust tulenev ühiskondlik kasu võib ületada turgu valitsevate ringhäälinguoperaatorite eraviisilise kasu seoses üleminekuga, sest nemad võtavad endale riski suuremaks konkurentsiks vaatajate ja reklaami nimel.
Broadcasters may, therefore, be reluctant to take part in the switch-over.
Sellepärast võib üleminekus osalemine olla ringhäälinguoperaatoritele vastumeelt.
Thirdly, the presence of market power may prevent the market from securing the full benefits of competition between operators and, specifically in the present case, it may prevent that the digitisation of broadcasting transmission is being achieved solely by market forces.
Kolmandaks võib turuvõimu olemasolu takistada turgu tagamast täit kasu operaatoritevahelisest konkurentsist ja – konkreetselt käesoleval juhul – takistada ringhäälinguülekannete digitaliseerimise saavutamist üksnes turujõudude poolt.
Fourthly, since the investment in the infrastructure is not made by the broadcasters, the network operator faces the risk that the commercial broadcasters may withdraw from terrestrial transmission.
Neljandaks, kuna infrastruktuuriinvesteeringut ei tee mitte üksnes ringhäälinguorganisatsioonid, seisavad võrguoperaatorid riski ees, et kommertsringhäälinguorganisatsioonid võivad loobuda maapealsetest ülekannetest.
Indeed, Germany has indicated that ATT was on a declining trend and that broadcasters were considering abandoning this platform.
Tõepoolest on Saksamaa osutanud ATT langustrendile ja sellele, et ringhäälinguorganisatsioonid kaalusid kõnealusest platvormist loobumist.
Fifthly, the existence of uncertainty may prevent innovations and the development of new services in this market.
Viiendaks võib ebakindluse esinemine takistada uuendusi ja uute teenuse arendamist kõnealusel turul.
On these points, it should be assessed, firstly, whether these are true market failures which prevent the market from achieving economic efficiency, secondly, whether State Aid is the appropriate remedy for such market failures and, thirdly, whether the aid granted is the minimum necessary to achieve the objective.
Nende punktide puhul tuleks kõigepealt hinnata, kas tegu on tõeliste turuhäiretega, mis takistavad turul majandusliku tõhususe saavutamist; teiseks tuleks hinnata seda, kas riigiabi on asjakohane vahend selliste turuhäirete kõrvaldamiseks, ning kolmandaks seda, kas antud abi oli minimaalne, mida oli vaja kõnealuse eesmärgi saavutamiseks.
It is only if these conditions are met that necessity and proportionality, the criteria to be met for approval of the aid under Article 87(3)(c), can be considered to be present.
Ainult siis, kui need tingimused on täidetud, saab pidada täidetuks vajaduse ja proportsionaalsuse kriteeriume, mida on vaja abi heakskiitmiseks artikli 87 lõike 3 punkti c alusel.
The coordination problem
Kooskõlastusprobleem
The Commission recognises that the coordination problem between market players may, in principle, represent a ‘market failure’.
Komisjon möönab, et turul tegutsevate isikute vaheline kooskõlastusprobleem võib põhimõtteliselt kujutada endast “turuhäiret”.
The problem arises because broadcasters need to agree on common dates for switching off analogue transmission and for switching on digital transmission so as to overcome the lack of frequency spectrum and to minimise the costs of parallel transmission.
See probleem tõusetub põhjusel, et ringhäälinguorganisatsioonid peavad kokku leppima ühised kuupäevad analoogülekannete väljalülitamiseks ja üleminekuks digitaalülekannetele, et vabaneda sagedusspektri nappusest ja minimeerida paralleelsete ülekannetega kaasnevad kulud.
Consumers might not be willing to shift to the digital platform until it carries a large number of broadcasters.
Tarbijad ei pruugi soovida lülituda digitaalplatvormile enne, kui sellel tegutseb suur arv ringhäälinguorganisatsioone.
Accordingly, broadcasters might wish to await the arrival of other broadcasters before moving to the digital platform themselves.
Sellest tulenevalt võivad ringhäälinguorganisatsioonid soovida oodata ära teiste ringhäälinguorganisatsioonide saabumise, enne ise digitaalplatvormile üleminemist.
In the absence of coordination, this approach might delay the switch-over.
Kooskõlastatuse puudumisel võib selline lähenemisviis üleminekut viivitada.
There is therefore an interest in limiting the duration of the simulcast phase and in achieving simultaneous switch-over of broadcasters.
Sellepärast on olemas huvi piirata simulcast’i etapi kestust ja saavutada ringhäälinguorganisatsioonide üheaegne üleminek.
State Aid to reduce the burden of transmission costs does not, however, seem to be the appropriate instrument for addressing this problem.
Riigiabi ülekandekulude koorma vähendamiseks ei tundu siiski olevat asjakohane vahend kõnealuse probleemiga tegelemiseks. Ringhäälinguorganisatsioonid ei oma sagedusspektrit, vaid tegutsevad litsentside alusel.
The broadcasters do not own the frequency spectrum but operate on the basis of licences.
ATT litsentse anti välja piiratud ajaks, s.o Berliin-Brandenburgi puhul seitsmeks aastaks.
The licences for ATT were awarded for a limited period, i.e. seven years in the case of Berlin-Brandenburg.
Sellest tulenevalt oleksid ametivõimud võinud kooskõlastusprobleemi lahendada, seades kõikidele analooglitsentsidele ühe aegumistähtaja.
Positive externalities
Positiivsed välismõjud
Accelerating the switch-off process of analogue television in order to reap the benefits of the better use of the freed-up spectrum is, in principle, a valid objective for public intervention.
Analoogtelevisiooni väljalülitamise kiirendamine selleks, et saada kasu vabastatud spektri paremast kasutamisest, on põhimõtteliselt põhjendatud eesmärk riigipoolseks sekkumiseks.
It should be assessed, however, to what extent public support of broadcasters’ transmission costs is necessary and proportionate to achieve this goal.
Sellest hoolimata tuleks hinnata, mil määral on ringhäälinguorganisatsioonide ülekandekulude riiklik toetamine vajalik ja proportsionaalne selle eesmärgi saavutamiseks.
Germany has argued that the subsidy is needed to free up the spectrum by compensating CSBs for giving up their ATT licences.
Saksamaa on väitnud, et kõnealust subsiidiumi on vaja spektri vabastamiseks, hüvitades kommertsringhäälinguorganisatsioonidele nende loobumise ATT litsentsidest.
As explained in more detail in paragraphs 57-61 [79], there are, however, a number of reasons which contradict this line of argument.
Nagu punktides 57–61 on üksikasjalikumalt selgitatud, [79] on siiski olemas mitu põhjust, mis on vastuolus selle argumentatsiooniga.
To sum up, the reasons are that Mabb could have limited the ATT licence to the switch-over date; the CSBs present in ATT had already been compensated by the award of DVB-T licences and the subsidy is not conceived or calculated as a compensation payment.
Kokkuvõtlikult on põhjused järgmised: Mabb oleks võinud piirata ATT litsentsi kuni ülemineku kuupäevani; ATT-s tegutsevad kommertsringhäälinguorganisatsioonid olid juba saanud hüvitust DVB-T litsentside andmise kujul ning kõnealust subsiidiumi ei käsitleta ega arvutata hüvitisena.
If the aid is assessed not as a compensation payment but as an incentive for the development of an economic activity, it should be considered that transmission costs for DVB-T are generally lower than for the ATT transmission and that DVB-T allows for additional channels and improved services.
Kui abi käsitletakse mitte hüvitisena, vaid stiimulina majandustegevuse arendamiseks, tuleb arvestada, et DVB-T ülekandekulud on üldiselt väiksemat kui ATT-ülekannete puhul ning DVB-T võimaldab lisakanaleid ja täiustatud teenuseid.
Moreover, a report by Mabb points out that the CSBs themselves had an interest to sustain the terrestrial platform as a third platform, on the one hand, in order to limit their dependence on cable and satellite providers and, on the other, to be able to develop mobile and portable applications [80].
Lisaks sellele on ühes Mabb-i aruandes märgitud, et kommertsringhäälinguorganisatsioonidel endil oli huvi säilitada maapealse side platvorm kolmanda platvormina, ühelt poolt selleks, et piirata nende sõltuvust kaabellevivõrkude ja satelliitside operaatoritest, ning teiselt poolt selleks, et olla võimelised arendama mobiil- ja portatiivseid rakendusi.
In particular the latter point illustrates that the CSBs may well be able to internalise some of the positive externalities of the digital switch-over.
Eriti illustreerib viimane punkt seda, et kommertsringhäälinguorganisatsioonid võivad väga hästi olla võimelised muutma digitaalsüsteemile üleminekust tulenevaid positiivseid välismõjusid enda sisemiseks kasuks.
In any case, Germany has not provided any reasoning or calculations showing that the aid represents the minimum necessary for broadcasters to switch to DVB-T.
Igal juhul ei ole Saksamaa esitanud põhjendusi ega arvutusi selle kohta, et kõnealune abi kujutab endast minimaalset, mida on vaja ringhäälinguorganisatsioonide üleminekuks DVB-T süsteemile.
It may be added that, by reducing broadcasters’ transmission costs, the aid introduces a distortion in the process of spectrum allocation: the objective of achieving a more efficient use of frequencies implies that those frequencies be allocated in a way that reflects their economic value, without decisions by market operators being affected by the granting of aid.
Võib lisada, et vähendades ringhäälinguorganisatsioonide ülekandekulusid, tekitab kõnealune abi moonutuse spektri jaotamisel: eesmärk saavutada sageduste tõhusam kasutamine eeldab seda, et need sagedused eraldataks viisil, mis kajastab nende majanduslikku väärtust, ilma et turul tegutsevate ettevõtjate otsuseid mõjutaks abi andmine.
To sum up, the Commission considers that, in the present case, aid to broadcasters’ transmission costs is not an appropriate instrument for encouraging a prompt switch-off of analogue terrestrial broadcasting transmission and the release of frequencies.
Kokkuvõtteks leiab komisjon, et käesoleval juhul ei ole ringhäälinguorganisatsioonidele abi andmine ülekandekulude katteks asjakohane vahend selleks, et julgustada maapealse ringhäälingu analoogülekannete kiiret väljalülitamist ja sageduste vabastamist.
Regulatory intervention in respect of the transmission licences is an example of a less distortive means of achieving the same goal.
Näiteks on reguleeriv sekkumine ülekandelitsentside suhtes vähem moonutav vahend sama eesmärgi saavutamiseks.
Strengthening of competition between transmission platforms
Ülekandeplatvormidevahelise konkurentsi tugevdamine
Germany has argued that the availability of an additional transmission platform increases competition for the transmission of broadcasting signals and acts as an incentive for the incumbent operators of the other platforms to improve and update services.
Saksamaa on väitnud, et veel ühe ülekandeplatvormi kasutatavus suurendab konkurentsi ringhäälingusignaalide ülekande valdkonnas ning toimib teistel platvormidel turgu valitsevate operaatorite jaoks stiimulina teenuste täiustamiseks ja ajakohastamiseks.
Germany has, however, not provided convincing evidence that broadcasting transmission in Berlin-Brandenburg is characterised by a structural competition problem or that DVB-T could help in resolving certain market rigidities [81].
Sellest hoolimata ei ole Saksamaa esitanud veenvaid tõendeid selle kohta, et Berliin-Brandenburgi ringhäälinguülekannetele oleks iseloomulik struktuuriline konkurentsiprobleem või et DVB-T võiks olla abiks teatava jäikuse lahendamiseks turul.
Even leaving aside terrestrial transmission, cable and satellite offer a large range of free-to-air television channels and are generally available.
Isegi kui jätta kõrvale maapealsed ülekanded, pakuvad kaabel- ja satelliitside rida vabu televisioonikanaleid ning on üldiselt saadaval.
There is also competition among different cable operators for the connection to households.
Samuti esineb eri kaabellevivõrkude operaatorite vahel konkurentsi majapidamiste poolt kasutatavate ühenduste pärast.
More competition is emerging from television via broadband (e.g. DSL), which is about to establish itself as an additional platform for broadcasting transmission.
Konkurentsi pakub järjest rohkem ka lairibatelevisioon (nt DSL), mis on muutumas ringhäälingusignaali ülekannete lisaplatvormiks.
In such circumstances, in which the market appears capable of supporting various platforms, use of State Aid to steer the market in a certain direction is not needed and might discourage the development of alternatives such as DSL.
Sellises olukorras, kus turg ilmneb olevat suuteline toetama mitmesuguseid platvorme, ei ole vaja riigiabi, et juhtida turgu teatavas suunas, ning see võib takistada alternatiivide, nagu DSLi, arendamist.
As noted in the Commission's Switch-over Communication, ‘in principle, each network should compete on its own strengths’ [82].
Nagu komisjoni üleminekuteatises on märgitud, peaks iga võrk põhimõtteliselt konkureerima omal jõul.
This is to ensure that selective aid does not jeopardise past and future investments in other networks.
Selle eesmärk on tagada, et selektiivne abi ei ohusta tehtud ja tulevasi investeeringuid teistesse võrkudesse.
It may be added that, if there were a competition problem at network level, aid to the network operator would have been a more transparent way of assisting the development of the digital terrestrial platform.
Võib lisada, et kui võrgu tasandil olnuks konkurentsiprobleem, oleks abi võrguoperaatorile olnud läbipaistvam viis maapealse digitaalplatvormi arenduse toetamiseks.
The questions as to whether and to what extent aid was needed to develop a terrestrial network could have been determined via an open tender procedure for the award of the network licences.
Küsimused, kas ja mil määral oli vaja abi maapealse võrgu arendamiseks, oleks saanud välja selgitada avatud pakkumismenetlusega võrgulitsentside väljaandmiseks.
Accordingly, the Commission rejects the view that state aid to broadcasters is an appropriate means of stimulating competition between transmission platforms.
Sellest tulenevalt lükkab komisjon tagasi seisukoha, et riigiabi ringhäälinguorganisatsioonidele on asjakohane vahend ülekandeplatvormide vahelise konkurentsi stimuleerimiseks.
Risk for network operator
Võrguoperaatori risk
As regards the risk borne by the network operator, the switch-over in Berlin-Brandenburg was the first in Europe and its success was therefore particularly uncertain.
Mis puudutab võrguoperaatoril lasuvat riski, siis oli Berliin-Brandenburgi üleminek esimene Euroopas ja seetõttu oli selle edukus eriti ebakindel.
However, as suggested by the launch of other transmission platforms (satellite, ADSL), there is no particular reason to believe that the market cannot cope with this type of risk.
Sellest hoolimata, nagu viitab ka muude ülekandeplatvormide (satelliit, ADSL) käivitamine, ei ole erilist põhjust uskuda, et turg sedalaadi riskiga toime ei tule.
Moreover, there are Länder — Hessen is one example — in which DVB-T was launched without public support when the success of the switch-over in Berlin-Brandenburg was still uncertain.
Lisaks sellele on liidumaid – Hessen on üks näide –, kus DVB-T käivitati ilma avaliku toetuseta juba siis, kui Berliin-Brandenburgi ülemineku edu oli ikka veel ebakindel.
Promotion of innovation and specific advantages of the terrestrial platform
Uuenduste ning maapealse platvormi erieeliste edendamine
It is suggested that the DVB-T network will serve to promote innovation by offering interactivity and additional capacity for new media and telecom services.
On viidatud sellele, et DVB-T võrgus hakatakse edendama uuendusi, pakkudes interaktiivsust ja lisavõimsust uute meedia- ja telekommunikatsiooniteenuste jaoks.
It will also have specific advantages such as portability and mobility.
Sellel platvormil on ka erieelised, nagu portatiivsus ja mobiilsus.
Interactive services require a return channel for content.
Interaktiivsete teenuste puhul on sisu jaoks vaja tagasisidekanalit.
However, as for satellite, DVB-T does not provide for a return channel and has only one channel which carries the signal to the end user [83].
Satelliitside puhul ei ole DVB-T jaoks siiski tagasisidekanalit ette nähtud ja on ainult üks kanal, mis kannab signaali lõppkasutajani. [83] Seega ei ole interaktiivsus DVB-T seesmine omadus.
As for other services, it is important to note that in Berlin-Brandenburg neither the capacity allocation nor the public support is focused on any innovative media or telecom services in particular.
Mis puudutab teisi teenuseid, siis on oluline märkida, et Berliin-Brandenburgi puhul ei keskendu võimsuse jaotamine ega avalik toetus oluliselt ühelegi uuenduslikule vahendile ega telekommunikatsiooniteenusele.
Lastly, the DVB-T technology is said to have the advantage of mobile reception.
Lõpuks väidetakse, et DVB-T tehnoloogial on mobiilse vastuvõtu eelis.
However, in order to receive DVB-T signals in mobile mode, the equipment entails a very high consumption of energy which goes beyond the capacity of current handheld equipment and would only work in cars and trains or on boats [85].
DVB-T signaali mobiilrežiimis vastuvõtmisega kaasneb siiski väga suur energiatarve, mis ületab praeguste pihuseadmete võimalused ning töötaks üksnes autodes, rongides või veesõidukites.
Moreover, trials have shown considerable problems with the reception of DVB-T signals when vehicles move at higher speed.
Lisaks on katsed näidanud märkimisväärseid probleeme DVB-T signaali vastuvõtuga kiiresti liikuvates sõidukites.
Accordingly, DVB-T does not represent a clearly superior technological solution with respect to other platforms and it is not for reasons of market failure that DVB-T is not being developed.
Seega ei kujuta DVB-T endast teistest platvormidest selgelt kõrgemal seisvat lahendust ning turuhäired ei ole põhjus, miks DVB-T-d ei arendata.
On the contrary, the technical and economic conditions in Berlin-Brandenburg are such that various and competing market-based solutions can be developed.
Vastupidi, Berliin-Brandenburgi tehnilised tingimused võimaldavad arendada mitmesuguseid ja konkureerivaid turupõhiseid lahendusi.
In those circumstances, public support of DVB-T represents an unjustified departure from the principle of technological neutrality and may hamper the roll-out of other platforms, e.g. DSL, which might have other advantages in terms of innovation and technology and are capable of developing autonomously.
Nendel asjaoludel kujutab DVB-T avalik toetamine endast põhjendamatut eemaldumist tehnoloogilise neutraalsuse põhimõttest ja võib takistada teiste platvormide, näiteks DSLi käikulaskmist, millel võib olla muid innovatiivseid või tehnoloogilisi eeliseid ja mis suudavad areneda autonoomselt.
Conclusion regarding Article 87(3)(c) of the EC Treaty
Järeldused seoses EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c
The analysis conducted in the light of Article 87(3)(c) has identified two potential market failures specific to the digital switch-over of the terrestrial broadcasting platform: coordination problems between the different market players in achieving a smooth switch-over process and positive externalities associated with the freeing-up of frequency spectrum.
Artikli 87 lõike 3 punktist c lähtuval analüüsil on kindlaks tehtud kaks võimalikku turuhäiret, mis on iseloomulikud maapealse ringhäälinguplatvormi üleminekut: turul tegutsevate ettevõtjate vahelised kooskõlastusprobleemid sujuva ülemineku saavutamisel ning sagedusspektri vabastamisega seotud positiivsed välismõjud.
While these market failures may, in principle, justify a departure from the principle of technological neutrality, they cannot serve as justification for the aid granted in the present case.
Ehkki need turuhäired võivad põhimõtteliselt õigustada eemaldumist tehnoloogilise neutraalsuse põhimõttest, ei saa need olla käesoleval juhul antud abi õigustuseks.
Accordingly, the Commission is not convinced that the aid is an appropriate, necessary and proportionate instrument to remedy a market failure and to promote the roll-out of DVB-T.
Sellest tulenevalt ei ole komisjon veendunud, et kõnealune abi on asjakohane, vajalik ja proportsionaalne vahend turuhäire heastamiseks ja DVB-T käikulaskmise edendamiseks.
Even if account is taken of the fact that the amount of aid is relatively low in absolute terms and that the distortion of competition at broadcasting level is rather limited, the aid amounts, in case of some channels, to close to half of the transmission costs and may have influenced the choice of broadcasters in favour of the DVB-T platform, thereby causing a more important distortion of competition at network level.
Isegi kui arvestada tõsiasja, et abi summa absoluutväärtus on suhteliselt väike ning konkurentsimoonutus ringhäälingu tasandil üpriski piiratud, ulatub kõnealune abi mõne kanali puhul ligi pooleni ülekandekuludest ning see võib olla mõjutanud ringhäälinguorganisatsioonide valikut DVB-T platvormi kasuks, seega põhjustades olulisema konkurentsimoonutuse võrgu tasandil.
Article 87(3)(d) of the EC Treaty
EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt d
Germany has argued that the establishment of a pluralistic broadcasting system is part of the culture competence of the Member States, which the Community, as stated in Article 151(4) of the EC Treaty, has to take into account in its assessment under the State Aid rules.
Saksamaa on väitnud, et pluralistliku ringhäälingusüsteemi sisseseadmine on osa liikmesriikide kultuurilisest pädevusest, mida ühendus peab riigiabi eeskirjade alusel hinnangu tegemisel arvesse võtma, nagu on sätestatud EÜ asutamislepingu artikli 151 lõikes 4.
The Commission agrees that, as stipulated by Article 151(4) of the EC Treaty, cultural aspects, and in particular the promotion of cultural diversity, shall be taken into account in the Community's action.
Komisjon nõustub, et nagu EÜ asutamislepingu artikli 151 lõikes 3 sätestatud, võetakse ühenduse tegevuses arvesse kultuurilisi aspekte ja eriti kultuurilise mitmekesisuse edendamist.
The Commission considers however that the ‘culture’ derogation enshrined in Article 87(3)(d) must, as any exception, be applied narrowly and in cases where the culture product is clearly identified or identifiable [86].
Sellest hoolimata leiab komisjon, et artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud kultuurilist erandit tuleb, nagu iga erandit, kohaldada kitsalt ning juhtudel, kui kultuuritoode on selgelt kindlaks tehtud või kindlakstehtav.