natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Council noted that the general government deficit was 3,7 % of GDP in 2002, significantly exceeding the 3 % of GDP Treaty reference value, while general government gross debt was expected to reach 60,9 % of GDP, slightly above the 60 % of GDP Treaty reference value.
Nõukogu märkis, et valitsemissektori üldine eelarvepuudujääk oli 2002. aastal 3,7 % SKPst, mis ületab oluliselt asutamislepingus sätestatud 3 %list kontrollväärtust, ning valitsemissektori koguvõla suuruseks hinnati 60,9 % SKPst, mis ületab veidi asutamislepingus sätestatud 60 %st kontrollväärtust.
On 21 January 2003, in accordance with Article 104(7) of the Treaty and Article 3(4) of Council Regulation (EC) No 1467/97 of 7 July 1997 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure [2], the Council addressed a recommendation to Germany with a view to bringing the excessive deficit situation to an end as rapidly as possible and by 2004 at the latest.
Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) [2] artikli 3 lõike 4 kohaselt edastas nõukogu 21. jaanuaril 2003. aastal Saksamaale soovituse, mille eesmärk oli lõpetada ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2004. aastaks.
In view of the unique circumstances created by the Council conclusions of 25 November 2003 and of the ruling of the European Court of Justice of 13 July 2004 [3], the year 2005 should be considered to be the relevant deadline for the correction of the excessive deficit.
Silmas pidades ainulaadset olukorda, mis oli tekkinud nõukogu 25. novembri 2003. aasta järelduste ja Euroopa Kohtu 13. juuli 2004. aasta otsuse [3] tagajärjel, tuleks 2005. aastat pidada sobivaks ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtajaks.
As part of the application of the Protocol, Member States are to notify data on government deficits and debt and other associated variables twice a year, namely before 1 April and before 1 October, in accordance with Article 4 of Council Regulation (EC) No 3605/93 of 22 November 1993 on the application of the Protocol on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty establishing the European Community [4].
Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) [4] artiklile 4 esitama andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning nendega seotud muud näitajad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit.
Following a provisional notification by Germany in February 2006, actual data provided by the Commission (Eurostat) indicated that the excessive deficit had not been corrected by 2005.
Pärast Saksamaa 2006. aasta veebruaris saadetud esialgset teadet ilmnes komisjoni (Eurostat) esitatud tegelikest andmetest, et ülemäärast eelarvepuudujääki ei olnud 2005. aasta lõpuks korrigeeritud.
Acting in accordance with Article 10(3) of Regulation (EC) No 1467/97, and based on a recommendation from the Commission, the Council on 14 March 2006 immediately took a Decision under Article 104(9) of the Treaty giving notice to Germany to take measures for the deficit reduction judged necessary in order to remedy the situation of excessive deficit as rapidly as possible and at the latest by 2007 [5].
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõikele 3 ja komisjoni soovitusest lähtudes võttis nõukogu 14. märtsil 2006 viivitamata vastu asutamislepingu artikli 104 lõike 9 kohase otsuse, milles teatas Saksamaale, et tal tuleb võtta eelarvepuudujäägi vähendamiseks meetmeid, mida peetakse vajalikuks ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimiseks võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2007. aastaks.
Specifically, the Council decided that in 2006 and 2007 Germany should ensure a cumulative improvement in its cyclically-adjusted balance net of one-off and temporary measures by at least one percentage point.
Täpsemalt nõudis nõukogu, et aastatel 2006 ja 2007 tagaks Saksamaa oma tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu (ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) kumulatiivse paranemise vähemalt ühe protsendipunkti võrra.
Based on data provided by the Commission (Eurostat) in accordance with Article 8g(1) of Regulation (EC) No 3605/93 following the notification by Germany before 1 April 2007 and on the Commission services’ spring 2007 forecast, the following conclusions are warranted:
Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Saksamaa enne 1. aprilli 2007 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:
the general government deficit, after rising from 3,7 % of GDP in 2002 to 4,0 % of GDP in 2003, was reduced to 3,7 % of GDP in 2004, to 3,2 % of GDP in 2005, and finally to 1,7 % of GDP in 2006.
pärast suurenemist 3,7 %lt SKPst 2002. aastal 4,0 %ni SKPst 2003. aastal vähenes valitsemissektori eelarvepuudujääk 2004. aastal 3,7 %ni SKPst, 2005. aastal 3,2 %ni SKPst ning 2006. aastal viimaks 1,7 %ni SKPst.
This is lower than the target of 3,3 % of GDP set in the February 2006 update of the stability programme and well below the 3 % of GDP deficit reference value one year before the time limit set by the Council,
See jääb allapoole 2006. aasta veebruaris ajakohastatud stabiilsusprogrammis ettenähtud 3,3 % eesmärki ja tunduvalt allapoole eelarvepuudujäägi 3 % kontrollväärtust aasta enne nõukogu määratud tähtaega,
in previous years of favourable cyclical conditions, Germany had not created enough budgetary leeway to accommodate the extended slow growth period between 2002 and 2005 with average real GDP growth at 0,5 % per year.
eelnevate soodsate tsükliliste tingimustega aastate jooksul ei loonud Saksamaa eelarve jaoks piisavaid reserve, et tulla toime majanduskasvu pikemaajalise aeglustumisega aastatel 2002–2005, mil SKP keskmine reaalkasv oli 0,5 % aastas.
A series of tax cuts, carried out until 2005, burdened the budget further, while offsetting measures on the expenditure side were implemented only with some delay.
Rida maksukärpeid, mis viidi läbi 2005. aastani, pingestasid eelarvet veelgi, samas kui kulutuste poolel rakendati vastumeetmeid alles mõningase viivitusega.
Consolidation measures included restraint in public sector wages, accompanied by a reduction in staff levels, the reform of the public health system in 2004, a reduction of subsidies and public investment, but also the fact that low wage growth in the private sector dampened pension outlays.
Eelarve tasakaalustamise meetmete hulka kuulusid avaliku sektori palgakasvu piiramine koos töötajate arvu vähendamisega, riikliku tervishoiusüsteemi reform 2004. aastal, toetuste ja riiklike investeeringute vähendamine ning samuti asjaolu, et palkade aeglane kasv erasektoris vähendas pensionikulusid.
Furthermore, in 2006, direct taxes, especially those related to profits, yielded stronger revenues than economic developments would have suggested.
Lisaks laekus 2006. aastal otsestest maksudest (eelkõige kasumiga seotud maksudest) rohkem tulusid kui majandusareng oleks andnud alust arvata.
The cyclically-adjusted balance improved from 2002 onwards, without recourse to significant one-off measures.
Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal paranes alates 2002. aastast ilma märkimisväärseid ühekordseid meetmeid kasutamata.
Particularly in 2006, the estimated structural balance, excluding one-off and other temporary measures, as a percentage of GDP improved by close to one percentage point,
Eelkõige 2006. aastal paranes eelarve hinnanguline struktuuriline tasakaal (st ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) SKP suhtes ligi ühe protsendipunkti võrra,
In the spring 2007 notification, the German authorities estimated the 2007 deficit at 1,2 % of GDP. Moreover, the Commission services project an improvement in the structural balance as a percentage of GDP amounting to 3 4
aasta kevadises teatises hindasid Saksamaa ametiasutused 2007. aasta eelarvepuudujäägi 1,2 %-le SKPst.
percentage point in 2007.
Lisaks prognoosivad komisjoni talitused 2007. aastaks eelarve struktuurilise tasakaalu paranemist SKP suhtes 0,75 protsendipunkti võrra.
Thus, Germany appears to comply with the recommended improvement in the structural balance of at least one percentage point in 2006 and 2007 in cumulative terms.
Seega näib Saksamaa olevat saavutanud eelarve struktuurilise tasakaalu kumulatiivse paranemise vähemalt soovitatud ühe protsendipunkti võrra 2006. ja 2007. aastal.
For 2008, the spring forecast projects, with unchanged policies, a further decline in the deficit to 0,3 % of GDP.
aastaks ennustatakse kevadprognoosis puudujäägi edasist vähenemist 0,3 %ni SKPst, kui poliitikat ei muudeta.
This indicates that the deficit has been brought below the 3 % of GDP ceiling in a credible and sustainable manner.
See näitab, et eelarvepuudujääk on viidud alla 3 %st piirmäära SKPst usaldusväärselt ja püsivalt.
With unchanged policies, the structural deficit is expected to decline only marginally in 2008.
Senise poliitika jätkumise korral peaks eelarve struktuuriline puudujääk 2008. aastal vaid veidi vähenema.
This should be seen against the need to make progress towards the medium-term objective for the budgetary position, which for Germany is a balanced budget in structural terms,
Seda tuleb vaadelda koos vajadusega liikuda eelarvepositsiooni keskpika tähtajaga eesmärgi suunas, milleks Saksamaa puhul on struktuuriliselt tasakaalustatud eelarve;
after rising from 60,3 % of GDP in 2002 to a peak of 67,9 % of GDP in 2005, the debt ratio stabilised in 2006 and is projected to decline to 65,4 % of GDP in 2007 and to about 631 2 % by 2008 on a no-policy change basis according to the Commission services’ spring 2007 forecast, thus coming closer to the reference value more rapidly than projected in the most recent update of the stability programme.
võla suhe SKPsse stabiliseerus 2006. aastal pärast kerkimist 2002. aasta 60,3 %-lt SKPst 67,9 %ni SKPst 2005. aastal ning peaks komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt 2007. aastal vähenema 65,4 %ni SKPst ja 2008. aastal umbes 63,5 %ni SKPst senise poliitika jätkumise korral, lähenedes kontrollväärtusele seega kiiremini kui on prognoositud viimati ajakohastatud stabiilsusprogrammis.
In the view of the Council, the excessive deficit in Germany has been corrected and Decision 2003/89/EC should therefore be abrogated,
Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Saksamaal on korrigeeritud ning seega tuleks otsus 2003/89/EÜ tühistada,
From an overall assessment it follows that the excessive deficit situation in Germany has been corrected.
Üldhinnangust järeldub, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga seonduv olukord Saksamaal on korrigeeritud.
Decision 2003/89/EC is hereby abrogated.
Otsus 2003/89/EÜ tühistatakse.
Steinbrück
Teixeira dos Santos
Case C-27/04, Commission v Council, [2004] ECR I-6649.
Kohtuasi C-27/04: komisjon v. nõukogu, EKL 2004, lk I-6649.
Council Decision 2006/344/EC (OJ L 126, 13.5.2006, p. 20).
Nõukogu otsus 2006/344/EÜ (ELT L 126, 13.5.2006, lk 20).
for 2007, the Commission services’ spring 2007 forecast projects that the deficit will be reduced further to 0,6 % of GDP, driven by continuing high GDP growth and, in particular, the increase in the standard VAT rate from 16 % to 19 % as of January 2007. No one-offs are envisaged.
aastaks ennustatakse komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosis eelarvepuudujäägi edasist vähenemist 0,6 %ni SKPst tänu SKP jätkuvalt kiirele kasvule ning eelkõige käibemaksu standardmäära tõstmisele 16 %-lt 19 %-le alates 2007. aasta jaanuarist (ühekordseid meetmeid ei ole ette nähtud).
The reform of the Lisbon Strategy in 2005 has placed the emphasis on growth and jobs.
Lissaboni strateegia 2005. aasta reformiga rõhutati majanduskasvu ja tööhõive tähtsust.
The Employment Guidelines of the European Employment Strategy set out in the Annex to Council Decision 2005/600/EC of 12 July 2005 on Guidelines for the employment policies of the Member States [4] and the Broad Economic Policy Guidelines set out in Council Recommendation 2005/601/EC of 12 July 2005 on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community (2005 to 2008) [5] have been adopted as an integrated package, whereby the European Employment Strategy has the leading role in the implementation of the employment and labour market objectives of the Lisbon Strategy.
Euroopa tööhõivestrateegia tööhõive suunised, mis on esitatud nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsuse 2005/600/EÜ (liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta) [4] lisas, ja majanduspoliitika üldsuunised, mis on esitatud nõukogu 12. juuli 2005. aasta soovituses 2005/601/EÜ liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2005–2008), [5] on vastu võetud ühtse dokumendina, kusjuures Euroopa tööhõivestrateegial on Lissaboni strateegia tööhõive ja tööturu alaste eesmärkide elluviimisel kandev osa.
The Union should mobilise all appropriate national and Community resources — including cohesion policy — in the Lisbon strategy's three dimensions (economic, social and environmental) in order better to exploit their synergies in a general context of sustainable development.
Liidul tuleks koondada kõik liikmesriikide ja ühenduse asjakohased vahendid – sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika – Lissaboni strateegia kolme (majanduslikku, sotsiaalsesse ja keskkonnaalasesse) mõõtmesse, et paremini kasutada nendevahelist koostoimet säästva arengu üldises kontekstis.
The Employment Guidelines and the Broad Economic Policy Guidelines should be fully reviewed only every three years, while in the intermediate years until 2008 their updating should remain strictly limited to ensure the degree of stability that is necessary for effective implementation.
Tööhõivesuunised ja majanduspoliitika üldsuunised tuleks täielikult läbi vaadata ainult kord kolme aasta jooksul ning vahepealsetel aastatel, kuni aastani 2008, peaks nende ajakohastamine olema rangelt piiratud, et tagada teatud stabiilsus, mis on tõhusaks rakendamiseks vajalik.
attracting more people to, and retaining more people in, employment, increasing labour supply and modernising social protection systems,
suurema arvu inimeste tööturule toomine ja nende seal hoidmine ning sotsiaalkaitse süsteemide ajakohastamine,
improving the adaptability of workers and enterprises, and
töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime suurendamine ning
The European Council of 23-24 March 2006 stressed the central role of employment policies in the framework of the Lisbon agenda and the necessity of increasing employment opportunities for priority categories, within a life-cycle approach.
Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2006. aasta kohtumisel rõhutati tööhõivepoliitika keskset rolli Lissaboni tegevuskava raamistikus ja vajadust suurendada prioriteetsete rühmade tööhõivevõimalusi elutsüklil põhineva lähenemisviisi raames.
In this connection, it approved the European Pact for Gender Equality that should further heighten the profile of gender mainstreaming and give impetus to improving the perspectives and opportunities of women on a broad scale.
Sellega seoses kiitis Euroopa Ülemkogu heaks soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti, mis peaks veelgi suurendama soolise võrdõiguslikkuse integreerimist erinevatesse poliitikavaldkondadesse ja andma tõuke naiste tulevikuväljavaadete ja võimaluste ulatuslikuks parandamiseks.
The removal of obstacles to mobility for workers, as elaborated by the Treaties, including the Treaties of accession, should strengthen the functioning of the internal market and enhance its growth and employment potential.
Lepingutes, sealhulgas ühinemislepingutes, sätestatud töötajate liikuvust takistavate tõkete kõrvaldamine peaks tugevdama siseturu toimimist ning suurendama majanduskasvu ja tööhõivepotentsiaali.
In the light of both the Commission’s examination of the National Reform Programmes and the conclusions of the European Council, the focus should now be on effective and timely implementation, paying special attention to the agreed quantitative targets as laid down in the guidelines for 2005-2008.
Võttes arvesse nii komisjoni poolt teostatud riiklike reformikavade analüüsi kui Euroopa Ülemkogu järeldusi, tuleks põhirõhk nüüd asetada tõhusale ja õigeaegsele elluviimisele, pöörates erilist tähelepanu 2005.–2008. aasta tööhõivesuunistes esitatud kokkulepitud kvantitatiivsetele eesmärkidele.
Member States should take the Employment Guidelines into account when programming their use of Community funding, in particular their use of the European Social Fund.
Liikmesriigid peaksid võtma tööhõivesuuniseid arvesse ühenduse rahastamisprogrammide, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi kasutamise kavandamise käigus.
In view of the integrated nature of the guideline package, Member States should fully implement the Broad Economic Policy Guidelines,
Arvestades suunistedokumendi ühtsust, peaksid liikmesriigid majanduspoliitika üldsuunised täielikult rakendama,
The guidelines for Member States' employment policies as set out in the Annex to Council Decision 2005/600/EC are maintained for 2007 and shall be taken into account by the Member States in their employment policies.
Nõukogu otsuse 2005/600/EÜ lisas esitatud liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised jäävad 2007. aastaks kehtima ning liikmesriigid arvestavad neid oma tööhõivepoliitikas.
Opinion of 15 February 2007 (not yet published in the Official Journal).
veebruari 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Opinion of 25 April 2007 (not yet published in the Official Journal).
aprilli 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Opinion of 2 February 2007 (not yet published in the Official Journal).
veebruari 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
OJ L 205, 6.8.2005, p. 28.
ELT L 205, 6.8.2005, lk 28.
on the State aid C 38/2005 (ex NN 52/2004) implemented by Germany for the Biria Group
mis käsitleb Saksamaa poolt Biria kontsernile antud riigiabi C 38/2005 (ex NN 52/2004)
(notified under document number C(2007) 130)
(teatavaks tehtud numbri K(2007) 130 all)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above [1] and having regard to their comments,
olles kutsunud huvitatud isikuid esitama vastavalt eespool nimetatud sätetele [1] oma arvamust ja võttes arvesse nende märkusi,
On 23 January and 20 August 2002 the Commission received a complaint with regard to state aid in form of a public guarantee for the Biria Group.
Komisjonile laekus 23. jaanuaril ja 20. augustil 2002 kaebus Biria kontsernile riikliku tagatise vormis antava riigiabi kohta.
Following an exchange of correspondence between them, Germany informed the Commission by letter of 24 January 2003, registered as received on 28 January, that the plan to provide a guarantee, which had been made conditional on approval being given by the Commission, had been withdrawn.
Pärast komisjoni ja Saksamaa vahel peetud kirjavahetust teatas Saksamaa komisjonile 24. jaanuari 2003. aasta kirjas (kiri on registreeritud 28. jaanuaril 2003), et komisjoni heakskiidust sõltunud kavandatav tagatise andmine on tühistatud.
The complainant was informed of this by letter of 17 February 2003.
Kaebuse esitajale teatati sellest 17. veebruari 2003. aasta kirjas.
By letters of 1 July 2003, registered as received on 9 July, and of 8 August 2003, registered as received on 5 September, the complainant submitted further information concerning another public guarantee for the Biria Group and public participations in group companies.
Kaebuse esitaja edastas 1. juuli 2003. aasta kirjas (kiri on registreeritud 9. juulil 2003) ja 8. augusti 2003. aasta kirjas (kiri on registreeritud 5. septembril 2003) teabe Biria kontsernile antava teise riikliku tagatise kohta ning avaliku sektori osaluse kohta kontserni ettevõtetes.
The Commission requested information from Germany by letter of 9 September 2003, to which Germany replied by letter of 14 October 2003, registered as received on 16 October.
Komisjon küsis selle kohta oma 9. septembri 2003. aasta kirjas teavet ning Saksamaa saatis teabe 14. oktoobri 2003. aasta kirjas (kiri on registreeritud 16. oktoobril 2003).
It requested on 9 December 2003 further information which Germany submitted by letter of 19 March 2004, registered as received on the same day.
Komisjon nõudis 9. detsembril 2003 lisateavet, mille Saksamaa esitas 19. märtsi 2004. aasta kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval).
On 18 October 2004 the Commission issued an information injunction as it had doubts as to whether the aid measures granted to the Biria Group complied with the schemes under which they had allegedly been granted.
Komisjon väljastas 18. oktoobril 2004 teabe esitamise korralduse, kuna kahtles Biria kontsernile ette nähtud abimeetmete vastavuses eeskirjadele, mille alusel abi väidetavalt anti.
In response to the information injunction, Germany submitted further information by letter of 31 January 2005, registered as received on the same day.
Vastusena teabe esitamise korraldusele esitas Saksamaa 31. jaanuari 2005. kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval) täiendavaid andmeid.
On 20 October 2005 the Commission initiated the formal investigation procedure with respect to three alleged state aid measures.
Komisjon algatas 20. oktoobril 2005 ametliku uurimismenetluse riigiabi andmise kolme väidetava juhtumi suhtes.
In the same decision it took the view that several other aid measures that were alleged to have been granted unlawfully either did not constitute aid or had been granted on the basis of and in line with approved aid schemes.
Ta rõhutas oma otsuses, et mitmed teised väidetavalt ebaseaduslikult võimaldatud abimeetmed kas ei kujuta endast riigiabi või need on antud heakskiidetud abikavade alusel ja neid järgides.
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union [2].
Kõnealune komisjoni otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas.
The Commission invited interested parties to submit comments on the possible aid measures.
Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid esitama võimalike abimeetmete kohta märkusi.
Comments were received by letter of 27 January 2006, registered as received on 30 January, from a third party that wished to remain anonymous, by letter of 6 February 2006, registered as received on the same day, from Prophete GmbH & Co. KG, Rheda-Wiedenbrück, and Pantherwerke AG, Löhne, and by letters of 6 February, registered as received on the same day, and of 27 February 2006, registered as received on the same day, from Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade.
Oma seisukoha edastasid anonüümseks jääda sooviv kolmas isik 27. jaanuari 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud 30. jaanuaril 2006), Rheda-Wiedenbrücki linnas asuv ettevõte Prophete GmbH & Co. KG ja Löhne linnas asuv Pantherwerke AG 6. veebruari kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval) ning Neuenrade linnas asuv Vaterland-Werke GmbH & Co. KG 6. ja 27. veebruari 2006. aasta kirjas (kirjad on registreeritud samadel kuupäevadel).
The comments were transmitted to Germany by letters of 6 February and 2 March 2006.
Kõnealused märkused edastati Saksamaale 6. veebruari ja 2. märtsi 2006. aasta kirjas.
Germany replied by letters of 5 April, registered as received on 7 April, and of 12 May 2006, registered as received on the same day, respectively.
Saksamaa vastas nimetatud märkustele 5. aprilli 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud 7. aprillil 2006) ning 12. mai 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval).
Germany's response to the initiation of the formal investigation procedure was submitted by letter of 23 January 2006, registered as received on the same day.
Saksamaa esitas oma seisukoha ametliku uurimismenetluse algatamise kohta 23. jaanuari 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval).