natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the “Intrascope (Optical Probe)” apparatus and the assessment methods related thereto, details of which are given in Part 2 of the Annex,
seade Intrascope (Optical Probe) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 2. osas;
the “PG 200 (Pork Grader)” apparatus and the assessment methods related thereto, details of which are given in Part 3 of the Annex.
seade PG 200 (Pork Grader) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 3. osas.
The manual method (ZP) may be applied only in slaughterhouses which do not exceed a weekly slaughtering of 200 pigs.’
Käsitsimeetodit (ZP) on lubatud kasutada ainult tapamajades, mille tapamäär ei ületa 200 siga nädalas.”
The Annex to Decision 2005/307/EC is replaced by the Annex to this Decision.
Otsuse 2005/307/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.
This Decision is addressed to the Latvian Republic.
Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile.
Done at Brussels, 21 August 2007.
Brüssel, 21. august 2007
Regulation as last amended by Regulation (EC) No 3513/93 (OJ L 320, 22.12.1993, p. 5).
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3513/93 (ELT L 320, 22.12.1993, lk 5).
OJ L 98, 16.4.2005, p. 42.
ELT L 98, 16.4.2005, lk 42.
Grading of pig carcases shall be carried out by use of the manual method (ZP).
Searümpade liigitamiseks kasutatakse käsitsimeetodit (ZP).
This method may be implemented using a ruler, with the grading determined on the basis of the prediction equation.
Meetodi puhul kasutatakse väikest joonlauda ja hindamise aluseks on prognoosivalem.
The lean meat content of carcases shall be calculated according to the following formula:
Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
the thickness of the visible fat on the midline of the split carcase, measured in the point G — thinnest part over the gluteus medius muscle (in millimetres),
nähtava peki paksus poolitatud rümba keskjoonel, mõõdetuna millimeetrites punktis G – nimmelihase kõige õhem osa,
the thickness of the visible muscle on the midline of the split carcase, measured in point M — distance between the cranial edge of the gluteus medius muscle and the dorsal edge of the vertebral canal (in millimetres).
nähtava lihase paksus poolitatud rümba keskjoonel, mõõdetuna millimeetrites punktis M – ühendusjoon nimmelihase koljupoolse otsa ja selgrookanali selgmise seina vahel.
The formula shall be valid for carcases weighing between 50 and 100 kilograms.
Valem kehtib 50–100 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.
Grading of pig carcases shall be carried out by means of the apparatus termed “Intrascope (Optical Probe)” produced by SFK, Denmark.
Searümpade liigitamiseks kasutatakse Taani ettevõtte SFK toodetud seadet Intrascope (Optical Probe).
The apparatus shall be equipped with a hexagonal-shaped probe of a maximum width of 12 millimetres (and of 19 millimetres at the blade at the top of the probe) containing a viewing window and a light source, a sliding barrel calibrated in millimetres, and having an operating distance of between 8 and 50 millimetres.
Seade on varustatud kuusnurkse sondiga, mille maksimaalne laius on 12 mm (ja 19 mm sondi tipus oleva tera juures) ja millel on näidik, valgusallikas ja liikuv millimeeterskaalaga silinder; anduri mõõteulatus on 8–50 millimeetrit.
x the thickness of back-fat in millimetres, measured on left side of carcase behind the last rib 6 cm of the midline of the carcase.
x seljapeki paksus millimeetrites, mõõdetuna rümba vasakult küljelt 6 cm rümba keskjoonest, viimase ribi tagant.
Grading of pig carcases shall be carried out by means of the apparatus termed “PG 200 (Pork Grader)” produced by SFK, Denmark.
Searümpade liigitamiseks kasutatakse Taani ettevõtte SFK toodetud seadet PG 200 (Pork Grader).
The apparatus shall be equipped with 1. manual measuring device, which has an operating distance of between 9 and 150 millimetres, and 2. linked computing system which records data and calculates lean meat content of carcase.
Seade on varustatud manuaalse mõõteseadmega, mille mõõteulatus on 9–150 millimeetrit, ja sellega seotud arvutisüsteemiga, mis salvestab andmed ja arvutab rümba tailihasisalduse.
the thickness of back-fat in millimetres, measured on left side of carcase behind the last rib 7 cm of the midline of the carcase,
seljapeki paksus millimeetrites, mõõdetuna rümba vasakult küljelt 7 cm rümba keskjoonest, viimase ribi tagant,
the thickness of muscle in millimetres measured on left side of carcase behind the last rib 7 cm off the midline of the carcase.
lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna rümba vasakult küljelt 7 cm rümba keskjoonest, viimase ribi tagant.
The formula shall be valid for carcases weighing between 50 and 100 kilograms.’
Valem kehtib 50–100 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.”
Decision No 573/2007/EC of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 573/2007/EÜ,
establishing the European Refugee Fund for the period 2008 to 2013 as part of the General programme ‘Solidarity and Management of Migration Flows’ and repealing Council Decision 2004/904/EC
millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2004/904/EÜ
With a view to the progressive establishment of an area of freedom, security and justice, the Treaty provides both for the adoption of measures aimed at ensuring the free movement of persons, in conjunction with accompanying measures relating to external border controls, asylum and immigration, and for the adoption of measures relating to asylum, immigration and the safeguarding of the rights of third-country nationals.
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärguliseks rajamiseks näeb asutamisleping ette nii meetmete vastuvõtmise isikute vaba liikumise tagamiseks koostoimes välispiirikontrolli, varjupaika ja sisserännet käsitlevate kõrvalmeetmetega kui ka meetmete vastuvõtmise varjupaiga, sisserände ja kolmandate riikide kodanike õiguste kaitse valdkonnas.
The European Council, at its meeting in Tampere on 15 and 16 October 1999, reaffirmed its resolve to create an area of freedom, security and justice.
Euroopa Ülemkogu kinnitas 15.–16. oktoobril 1999. aastal Tamperes toimunud kohtumisel soovi luua vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala.
For that purpose, a common European policy on asylum and migration should aim both at the fair treatment of third-country nationals and the better management of migration flows.
Selleks peaks Euroopa ühise varjupaiga- ja rändepoliitika eesmärgiks olema nii kolmandate riikide kodanike õiglane kohtlemine kui rändevoogude parem juhtimine.
A common policy on asylum, including a Common European Asylum System, should be a constituent part of the European Union's objective of progressively establishing an area of freedom, security and justice open to those who, forced by circumstances, legitimately seek protection in the European Union.
Ühine varjupaigapoliitika, mis hõlmab ka Euroopa ühist varjupaigasüsteemi, peaks olema osa Euroopa Liidu eesmärgist luua järk-järgult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, mis on avatud isikutele, kes asjaolude sunnil taotlevad õiguspäraselt kaitset Euroopa Liidus.
This Decision respects fundamental rights and observes the principles as reflected, in particular, in the Charter of Fundamental Rights of the European Union and the Geneva Convention of 28 July 1951 relating to the Status of Refugees, as supplemented by the New York Protocol of 31 January 1967 (hereinafter referred to as ‘the Geneva Convention’).
Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonis ja seda täiendavas 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokollis (edaspidi „Genfi konventsioon”) kajastatud põhimõtetest.
With respect to the treatment of persons falling within the scope of this Decision, Member States are bound by their obligations under instruments of international law to which they are party and which prohibit discrimination.
Käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate isikute kohtlemise osas on liikmesriigid seotud kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelise õiguse õigusaktidest, millega nad on ühinenud ja mis keelustavad diskrimineerimise.
The best interests of the child should be a primary consideration of Member States when implementing this Decision, in compliance with the UN Convention on the Rights of the Child, where applicable.
Vajaduse korral peaksid liikmesriigid käesoleva otsuse rakendamisel seadma esikohale lapse huvid, nagu need on määratletud ÜRO lapse õiguste konventsioonis.
Implementation of this policy should be based on solidarity between Member States and requires mechanisms to promote a balance of efforts between Member States in receiving and bearing the consequences of receiving refugees and displaced persons.
Sellise poliitika rakendamine peaks rajanema liikmesriikide vahelisel solidaarsusel ja nõuab mehhanismide olemasolu, mis on kavandatud tasakaalu edendamiseks jõupingutuste vahel, mida liikmesriikides tehakse pagulaste ja ümberasustatud isikute vastuvõtmisel ning nende vastuvõtmise tagajärgede kandmisel.
To that end, a European Refugee Fund was established for the period 2000 to 2004 by Council Decision 2000/596/EC.
Sel eesmärgil loodi nõukogu otsusega 2000/596/EÜ Euroopa Pagulaste Fond aastateks 2000–2004.
That decision was replaced by Council Decision 2004/904/EC of 2 December 2004 establishing the European Refugee Fund for the period 2005 to 2010.
See otsus asendati nõukogu 2. detsembri 2004. aasta otsusega 2004/904/EÜ Euroopa Pagulasfondi asutamise kohta aastateks 2005–2010.
This ensured continued solidarity between Member States in the light of recently adopted Community legislation in the field of asylum, taking account of the experience acquired when implementing the European Refugee Fund for the period 2000 to 2004.
See tagas jätkuva solidaarsuse liikmesriikide vahel, pidades silmas hiljuti vastu võetud ühenduse õigusakte varjupaigapoliitika valdkonnas ning arvestades Euroopa Pagulasfondi esimese etapi (aastatel 2000–2004) rakendamisel saadud kogemusi.
In the Hague Programme of 4 and 5 November 2004, the European Council set a series of objectives and priorities with a view to further developing the Common European Asylum System in its second phase.
ja 5. novembril 2004 vastu võetud Haagi programmis kehtestas Euroopa Ülemkogu mitmed eesmärgid ja prioriteedid, et jätkata Euroopa ühise varjupaigasüsteemi teise etapi väljatöötamist.
In particular, the European Council underlined the need for the European Union to contribute in a spirit of shared responsibility to a more accessible, equitable and effective international protection system and to provide access to protection and durable solutions at the earliest possible stage, and called for the development of EU-Regional Protection Programmes, including a joint resettlement programme for Member States willing to participate in such a programme.
Eelkõige rõhutas Euroopa Ülemkogu vajadust, et Euroopa Liit osaleks jagatud vastutuse vaimus rahvusvahelise kaitsesüsteemi kättesaadavamaks, õiglasemaks ja tõhusamaks muutmises, mis muudab kaitse kättesaadavaks ja pakub võimalikult varajases etapis püsivaid lahendusi, ning kutsus üles välja töötama ELi piirkondlikke kaitseprogramme, sealhulgas ühist ümberasustamisprogrammi neile liikmesriikidele, kes on selles valmis osalema.
The European Council also called for the establishment of appropriate structures involving the national asylum services of the Member States with a view to facilitating practical and collaborative cooperation, aimed at achieving an EU-wide single procedure, the joint compilation, assessment and application of country of origin information and addressing particular pressures on asylum systems or reception capacities resulting from factors such as geographic location.
Samuti kutsus Euroopa Ülemkogu üles asutama asjakohaseid ja liikmesriikide riiklikke varjupaigateenistusi hõlmavaid struktuure, et hõlbustada praktilist ja konstruktiivset koostööd, kehtestada terves ELis ühtne varjupaigamenetlus ning päritoluriiki käsitleva teabe ühine koostamine, hindamine ja kasutamine ning et käsitleda riikide varjupaigasüsteemide või nende vastuvõtusuutlikkuse jaoks erakorralise koormuse olukordi, mille tekkimine on tingitud sellistest teguritest nagu näiteks riigi geograafiline asend.
A new European Refugee Fund (hereinafter referred to as ‘the Fund’) should be established in the light of the establishment of the European Fund for the integration of legally-resident third-country nationals, the European Fund for the return of illegally-resident third-country nationals and the External Borders Fund for the period 2007 to 2013, as part of the General programme ‘Solidarity and Management of Migration Flows’, in particular with a view to setting out common management, control and evaluation arrangements.
Uus Euroopa Pagulasfond (edaspidi „fond”) tuleks luua, arvestades üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames seaduslikult territooriumil viibivate kolmandate riikide kodanike integreerimise Euroopa fondi, ebaseaduslikult territooriumil viibivate kolmandate riikide kodanike tagasipöördumise Euroopa fondi ja välispiirifondi asutamist aastateks 2007–2013, eelkõige pidades silmas ühise juhtimis-, kontrolli- ja hindamiskorralduse loomist.
In the light of the scope and the purpose of the Fund, it should not, in any event, support actions with respect to areas and centres for holding persons in third countries.
Pidades silmas fondi kohaldamisala ja eesmärki, ei tohiks fond ühelgi juhul toetada meetmeid, mis on seotud isikute paigutamisega kolmandate riikide varjupaigaaladele ja -keskustesse.
It is necessary to adapt the duration of the Fund to the duration of the multiannual financial framework as set out in the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management.
Fondi tegutsemise kestust tuleb kohandada vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta.
This Decision is designed to form part of a coherent framework, which also includes Decision No 574/2007/EC of the European Parliament and of the Council of 23 May 2007 establishing the External Borders Fund for the period 2007-2013 as part of the General programme ‘Solidarity and Management of Migration Flows’, Decision No 575/2007/EC of the European Parliament and of the Council of 23 May 2007 establishing the European Return Fund for the period 2008-2013 as part of the General programme ‘Solidarity and Management of Migration Flows’, and Council Decision 2007/.../EC of ... establishing the European Fund for the Integration of Third-country Nationals for the period 2007-2013 as part of the General programme ‘Solidarity and Management of Migration Flows’, which aims to address the issue of fairly sharing responsibilities between Member States as concerns the financial burden arising from the introduction of integrated management of the European Union's external borders and from the implementation of common policies on asylum and immigration, as developed in accordance with Title IV of Part Three of the Treaty.
Käesolev otsus luuakse osana ühtsest raamistikust, mis hõlmab samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsust nr 574/2007/EÜ, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsust nr 575/2007/EÜ, millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Tagasipöördumisfond aastateks 2008–2013, ja nõukogu otsust 2007/.../EÜ, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond aastateks 2007–2013, ning mille eesmärk on käsitleda kohustuste õiglast jagamist liikmesriikide vahel Euroopa Liidu välispiiri integreeritud haldamise sisseseadmisest ning asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise kohaselt välja töötatud ühise varjupaiga- ja sisserändepoliitika rakendamisest tuleneva finantskoormuse osas.
It is appropriate to support and improve the efforts made by Member States to grant appropriate reception conditions to refugees, displaced persons and beneficiaries of subsidiary protection, in accordance with Council Directive 2004/83/EC of 29 April 2004 on minimum standards for the qualification and status of third-country nationals or stateless persons as refugees or as persons who otherwise need international protection and the content of the protection granted, to apply fair and effective asylum procedures and to promote good practice in the field of asylum so as to protect the rights of persons requiring international protection and enable Member States' asylum systems to work efficiently.
Vajalik on toetada ja tõhustada liikmesriikide jõupingutusi sobivate vastuvõtutingimuste pakkumiseks pagulastele, ümberasustatud isikutele ja subsidiaarset kaitset saavatele isikutele vastavalt nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/83/EÜ (kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute pagulasteks tunnistamise ja pagulasseisundi või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajavateks isikuteks tunnistamise ja muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku seisundi miinimumstandardite kohta), õiglaste ja tõhusate varjupaigamenetluste rakendamiseks ning varjupaiga valdkonnaga seonduvate heade tavade edendamiseks, et kaitsta rahvusvahelist kaitset vajavate isikute õigusi ja võimaldada liikmesriikide varjupaigasüsteemide tõhusat tööd.
The integration of refugees into the society of the country in which they are established is one of the objectives of the Geneva Convention.
Pagulaste integreerimine riigi ühiskonda, kus nad elavad, on üks eesmärke, mis on sätestatud Genfi konventsioonis.
Such persons must be enabled to share the values set out in the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Sellistel isikutel tuleb võimaldada osa saada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud väärtustest.
To this end, there should be support for action by Member States to promote their social, economic and cultural integration in so far as it contributes to economic and social cohesion, the maintenance and strengthening of which is one of the Community's fundamental tasks provided for in Articles 2 and 3(1)(k) of the Treaty.
Selleks tuleb toetada liimesriikide tegevust nende sotsiaalse, majandusliku ja kultuurilise integreerimise edendamisel, niivõrd kui see toetab majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, mille säilitamine ja tugevdamine on üks ühenduse põhieesmärkidest, mis on sätestatud asutamislepingu artiklis 2 ja artikli 3 lõike 1 punktis k.
In the light of the Hague Programme, it is necessary to ensure that the Fund's resources are used in the most efficient way possible to achieve the aims of European Union asylum policy, taking into account the need to support resettlement and practical cooperation between Member States, inter alia as a means of addressing particular pressures on reception capacities and asylum systems.
Võttes arvesse Haagi programmi, on vajalik tagada, et fondi vahendeid kasutatakse kõige tõhusamal viisil, et saavutada Euroopa Liidu varjupaigapoliitika eesmärgid, võttes arvesse vajadust toetada ümberasustamist ja liikmesriikidevahelist praktilist koostööd, muu hulgas selleks, et käsitleda riikide varjupaigasüsteemide või nende vastuvõtusuutlikkuse jaoks erakorralise koormuse olukordi.
The Fund should support Member States' efforts relating to the enhancement of their capacity to develop, monitor and evaluate their asylum policies in light of their obligations under Community legislation, in particular with a view to engaging in practical cooperation between Member States.
Fondiga peaks toetama liikmesriikide jõupingutusi, mis seonduvad nende varjupaigapoliitika väljatöötamise, järelevalve ning hindamise suutlikkuse suurendamisega, võttes arvesse ühenduse õigusaktidest tulenevaid liikmesriikide kohustusi, ning eelkõige peaks toetust osutama liikmesriikidevahelisele praktilisele koostööle.
The Fund should also support the voluntary efforts made by Member States to provide international protection and a durable solution in their territories to refugees and displaced persons identified as eligible for resettlement by the United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR), such as the actions that the Member States implement to assess the resettlement needs and transfer the persons concerned to their territories, with a view to granting them a secure legal status and to promoting their effective integration.
Fondist peaks samuti toetama liikmesriikide vabatahtlikke jõupingutusi oma territooriumil pagulastele ja ÜRO Pagulaste Ülemkomissari Büroo (UNHCR) poolt kindlaks määratud ümberasustamisõigust omavatele ümberasustatud isikutele rahvusvahelise kaitse ja kestvate lahenduste osutamisel, näiteks meetmeid, mida liikmesriigid võtavad, et hinnata ümberasustamisvajadusi ja tuua asjaomased isikud oma territooriumile, et omistada neile kindel õiguslik seisund ja edendada nende tõhusat integratsiooni.
It is in the nature of the Fund that it should be able to provide support to voluntary burden-sharing operations agreed between Member States and consisting of the transfer of beneficiaries of international protection, and of applicants for international protection, from one Member State to another which grants them equivalent protection.
Fondile on omane, et sellega peaks olema võimalik toetada vabatahtlikke tegevusi, mille osas liikmesriigid oma kohustuste jagamiseks kokku lepivad, ning mille sisuks on rahvusvahelist kaitset saavate isikute ja rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute viimine ühest liikmesriigist teise, samaväärset kaitset pakkuvasse liikmesriiki.
The Fund should also be able to offer adequate support to joint efforts by Member States to identify, share and promote best practices and establish effective cooperation structures in order to enhance the quality of decision-making within the framework of the Common European Asylum System.
Fondiga peaks samuti olema võimalik piisavalt toetada liikmesriikide ühiseid jõupingutusi parimate tavade kindlakstegemiseks, vahetamiseks ja edendamiseks ning tõhusate koostööstruktuuride loomiseks, et parandada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi raames otsuste tegemise kvaliteeti.
A financial reserve should be established for the implementation of emergency measures to provide temporary protection in the event of a mass influx of displaced persons, pursuant to Council Directive 2001/55/EC of 20 July 2001 on minimum standards for giving temporary protection in the event of a mass influx of displaced persons and on measures promoting a balance of efforts between Member States in receiving such persons and bearing the consequences thereof.
Vastavalt nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiivile 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel tuleks luua finantsreserv erakorraliste meetmete rakendamiseks, et anda ajutist kaitset pagulaste massilise sissevoolu korral.
It should also be possible to use that financial reserve to support Member States' efforts to address situations of particular pressure which result from sudden arrivals of large numbers of persons who may be in need of international protection and which place significant and urgent demands on Member States' reception facilities or asylum systems.
Nimetatud finantsreservi peaks samuti olema võimalik kasutada, et toetada liikmesriikide jõupingutusi, millega käsitletakse erakorralise koormuse olukordi, mis tekivad, kui tuleb tegeleda ootamatult saabunud suure hulga rahvusvahelist kaitset vajavate isikutega ning mis asetavad liikmesriikide vastuvõtuvahenditele või varjupaigasüsteemidele märkimisväärse ja kiireloomulise koormuse.