natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States shall notify such cases to the Commission by 1 August 2008 and ensure that these facilities are managed in a way that does not prejudice the achievement of the objectives of this Directive, in particular the objectives of Article 4(1), and those of any other Community legislation, including Directive 2000/60/EC.
Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellistest juhtumitest 1. augustiks 2008 ja tagavad, et neid hoidlaid hallatakse selliselt, et see ei takistaks käesoleva direktiivi eesmärkide, eriti artikli 4 lõike 1 eesmärkide, ja ühenduse muude õigusaktide, sealhulgas direktiivi 2000/60/EÜ eesmärkide saavutamist.
Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive before 1 May 2008.
Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu enne 1. maid 2008.
They shall forthwith inform the Commission thereof.
Liikmesriigid teavitavad neist viivitamata komisjoni.
Done at Strasbourg, 15 March 2006.
Strasbourg, 15. märts 2006
OJ C 80, 30.3.2004, p. 35.
ELT C 80, 30.3.2004, lk 35.
OJ C 109, 30.4.2004, p. 33.
ELT C 109, 30.4.2004, lk 33.
Directive as last amended by Regulation (EC) No 166/2006 of the European Parliament and of the Council (OJ L 33, 4.2.2006, p.1).
Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 166/2006 (ELT L 33, 4.2.2006, lk 1).
OJ C 65 E, 14.3.2002, p. 382.
EÜT C 65 E, 14.3.2002, lk 382.
Council Directive 92/91/EEC of 3 November 1992 concerning the minimum requirements for improving the safety and health protection of workers in the mineral-extracting industries through drilling (eleventh individual Directive within the meaning of Article 16(1) of Directive 89/391/EEC) (OJ L 348, 28.11.1992, p. 9).
Nõukogu 3. novembri 1992. aasta direktiiv 92/91/EMÜ puurides maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (üheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 348, 28.11.1992, lk 9).
Council Directive 92/104/EEC of 3 December 1992 on the minimum requirements for improving the safety and health protection of workers in surface and underground mineral‐extracting industries (twelfth individual Directive within the meaning of Article 16(1) of Directive 89/391/EEC) (OJ L 404, 31.12.1992, p. 10).
Nõukogu 3. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/104/EMÜ maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (kaheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 404, 31.12.1992, lk 10).
Directive as amended by Regulation (EC) No 166/2006.
Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 166/2006.
Council Directive 67/548/EEC of 27 June 1967 on the approximation of laws, regulations and administrative provisions relating to the classification, packaging and labelling of dangerous substances (OJ 196, 16.8.1967, p. 1).
Nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT 196, 16.8.1967, lk 1).
Directive as last amended by Commission Directive 2006/8/EC (OJ L 19, 24.1.2006, p. 12).
Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/8//EÜ (ELT L 19, 24.1.2006, lk 12).
Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment (OJ L 175, 5.7.1985, p. 40).
Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiv 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40).
Council Directive 76/464/EEC of 4 May 1976 on pollution caused by certain dangerous substances discharged into the aquatic environment of the Community (OJ L 129, 18.5.1976, p. 23).
Nõukogu 4. mai 1976. aasta direktiiv 76/464/EMÜ teatavate ühenduse veekeskkonda lastavate ohtlike ainete põhjustatava saaste kohta (EÜT L 129, 18.5.1976, lk 23).
Directive as last amended by Directive 2000/60/EC.
Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2000/60/EÜ.
Council Directive 80/68/EEC of 17 December 1979 on the protection of groundwater against pollution caused by certain dangerous substances (OJ L 20, 26.1.1980, p. 43).
Nõukogu 17. detsembri 1979. aasta direktiiv 80/68/EMÜ põhjavee kaitse kohta teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest (EÜT L 20, 26.1.1980, lk 43).
Directive as amended by Directive 91/692/EEC (OJ L 377, 31.12.1991, p. 48).
Direktiivi on muudetud direktiiviga 91/692/EMÜ (EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48).
OJ L 102, 11.4.2006, p. 15’
ELT L 102, 11.4.2006, lk 15”.
Major-accident prevention policy and information to be communicated to the public concerned
Suurõnnetuste vältimise põhimõtted ja asjaomasele üldsusele edastatav teave
Major-accident prevention policy
Suurõnnetuste vältimise põhimõtted
The operator's major-accident prevention policy and safety management system should be proportionate to the major-accident hazards presented by the waste facility.
Käitaja suurõnnetuste vältimise põhimõtted ja ohutuse juhtimise süsteem peab olema vastavuses jäätmehoidlast tuleneva suurõnnetuse ohu suurusega.
For the purpose of implementing them, account shall be taken of the following elements:
Nende rakendamist silmas pidades tuleb arvestada järgmiste asjaoludega:
the major-accident prevention policy should include the operator's overall aims and principles of action with respect to the control of major-accident hazards;
suurõnnetuste vältimise põhimõtted peavad sisaldama käitaja üldisi eesmärke ja tegevuspõhimõtteid seoses suurõnnetuste ohu kontrollimisega;
the safety management system should include the part of the general management system which includes the organisational structure, responsibilities, practices, procedures, processes and resources for determining and implementing the major-accident prevention policy;
ohutuse juhtimise süsteem peaks sisaldama seda osa üldisest juhtimissüsteemist, mis hõlmab suurõnnetuste vältimise põhimõtete määratlemise ja rakendamisega seotud organisatsioonilist struktuuri, vastutust, praktikat, menetlusi, protsesse ja vahendeid;
the following issues shall be addressed by the safety management system:
ohutuse juhtimise süsteemis käsitletakse järgmisi küsimusi:
organisation and personnel — the roles and responsibilities of personnel involved in the management of major hazards at all levels in the organisation; identification of training needs of such personnel and the provision of the training so identified; and involvement of employees and, where appropriate, subcontractors;
korraldus ja töötajad – kõigil korraldustasemetel suurõnnetuste ohu juhtimisega seotud töötajate ülesanded ja kohustused; selliste töötajate koolitusvajaduste kindlakstegemine ja vastava koolituse pakkumine; töötajate ja vajaduse korral alltöövõtjate kaasamine;
identification and evaluation of major hazards — adoption and implementation of procedures for systematically identifying major hazards arising from normal and abnormal operations and assessment of their likelihood and severity;
tõsiste ohtude kindlakstegemine ja hindamine – tava- ja erandkäitamisest tulenevate tõsiste ohtude süstemaatilise kindlakstegemise korra vastuvõtmine ja rakendamine ning selliste ohtude tõenäosuse ja raskusastme hindamine;
operational control — adoption and implementation of procedures and instructions for safe operation, including maintenance of plant, processes, equipment and temporary stoppages;
tegevuse kontrollimine – turvalist toimimist, sealhulgas hoidla hooldust, protsesse, seadmeid ja ajutisi katkestusi käsitlevate menetluste ja juhendite vastuvõtmine ja rakendamine;
management of change — adoption and implementation of procedures for planning modifications to, or the design of, new waste facilities;
muudatuste juhtimine – jäätmehoidlate muutmist või uute jäätmehoidlate kavandamist käsitlevate menetluste vastuvõtmine ja rakendamine;
planning for emergencies — adoption and implementation of procedures to identify foreseeable emergencies by systematic analysis and to prepare, test and review emergency plans to respond to such emergencies;
kavade koostamine hädaolukordadeks – menetluste vastuvõtmine ja rakendamine tõenäoliste hädaolukordade kindlakstegemiseks süstemaatilise analüüsi teel ja hädaolukorra lahendamise kavade ettevalmistamine, katsetamine ja läbivaatamine sellistele hädaolukordadele reageerimiseks;
monitoring performance — adoption and implementation of procedures for the ongoing assessment of compliance with the objectives set by the operator's major-accident prevention policy and safety management system, and the mechanisms for investigation and taking corrective action in case of non-compliance.
tegevuse jälgimine – menetluste vastuvõtmine ja rakendamine käitaja suurõnnetuste vältimise põhimõtete ja ohutuse juhtimise süsteemiga kehtestatud eesmärkide täitmise pidevaks hindamiseks ning uurimise ja parandusmeetmete võtmise mehhanismid juhuks, kui neid eesmärke ei järgita.
The procedures should cover the operator's system for reporting major accidents or near misses, particularly those involving failure of protective measures, and their investigation and follow-up on the basis of lessons learnt;
Menetlused peaksid hõlmama süsteemi, mida käitaja kasutab suurõnnetustest ja “napilt mööda läinud juhtumitest” teatamiseks, eriti kui kaitsemeetmetes on olnud puudujääke, ning nende uurimiseks ja nende põhjal tehtud järelduste alusel võetud järelmeetmete jaoks;
audit and review — adoption and implementation of procedures for periodic systematic assessment of the major-accident prevention policy and the effectiveness and suitability of the safety management system; the documented review of performance of the policy and safety management system and its updating by senior management.
kontrollimine ja läbivaatamine – menetluste vastuvõtmine ja rakendamine suurõnnetuste vältimise põhimõtete perioodiliseks süstemaatiliseks hindamiseks ja ohutuse juhtimise süsteemi tulemuslikkuse ja sobivuse perioodiliseks süstemaatiliseks hindamiseks; põhimõtete ja ohutuse juhtimise süsteemi toimimise dokumenteeritud läbivaatamine ja ajakohastamine juhtkonna poolt.
Information to be communicated to the public concerned
Asjaomasele üldsusele edastatav teave
Name of operator and address of the waste facility.
Käitaja nimi ja jäätmehoidla aadress.
Identification, by position held, of the person providing the information.
Teavet andva isiku ametikoht.
Confirmation that the waste facility is subject to the regulations and/or administrative provisions implementing this Directive and, when applicable, that the information relevant to the elements referred to in Article 6(2) has been submitted to the competent authority.
Kinnitus, et jäätmehoidla suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud õigus- ja/või haldusnorme ja et pädevale asutusele on vajaduse korral esitatud artikli 6 lõikes 2 osutatud asjaoludega seotud teave.
An explanation in clear and simple terms of the activity or activities undertaken at the site.
Selge ja lihtne selgitus hoidlas toimuva tegevuse või tegevuste kohta.
The common names or the generic names or the general danger classification of the substances and preparations involved at the waste facility as well as waste which could give rise to a major accident, with an indication of their principal dangerous characteristics.
Jäätmehoidlas olevate ainete ja valmististe ning suurõnnetuse ohtu tekitada võivate jäätmete tavanimetused või üldnimetused või üldised ohuklassifikatsioonid koos peamiste ohtlike omaduste loetlemisega.
General information relating to the nature of the major-accident hazards, including their potential effects on the surrounding population and environment.
Üldinfo suurõnnetuse ohtude laadi kohta, kaasa arvatud selle võimalik mõju ümbritsevale elanikkonnale ja keskkonnale.
Adequate information on how the surrounding population concerned are to be warned and kept informed in the event of a major accident.
Piisav teave selle kohta, kuidas asjaomast ümbritsevat elanikkonda hoiatatakse ja kuidas neid suurõnnetuse korral asjaga kursis hoitakse.
Adequate information on the actions the population concerned should take, and on the behaviour they should adopt, in the event of a major accident.
Piisav teave meetmete kohta, mida asjaomane elanikkond peab võtma, ja selle kohta, kuidas nad peaksid suurõnnetuse korral käituma.
Confirmation that the operator is required to make adequate arrangements on site, in particular liaison with the emergency services, to deal with major accidents and to minimise their effects.
Kinnitus selle kohta, et käitaja peab oma territooriumil võtma piisavad meetmed eelkõige koostöös hädaabiteenistustega, et suurõnnetustega toime tulla ja minimeerida nende mõju.
A reference to the external emergency plan drawn up to cope with any off-site effects from an accident.
Viide hoidlavälisele hädaolukorra lahendamise kavale, mis on koostatud, et võidelda õnnetuse võimalike mõjudega väljaspool hoidla territooriumi.
This should include advice to co-operate with any instructions or requests from the emergency services at the time of an accident.
See peab hõlmama nõuannet järgida õnnetuse ajal kõiki hädaabiteenistuste juhtnööre ja nõudeid.
Details of where further relevant information can be obtained, subject to the requirements of confidentiality laid down in national legislation.
Üksikasjad selle kohta, kust saab täiendavat teavet, võttes arvesse siseriiklikes õigusaktides sätestatud konfidentsiaalsusnõudeid.
Waste characterisation
Jäätmete iseloomustus
The waste to be deposited in a facility shall be characterised in such a way as to guarantee the long‐term physical and chemical stability of the structure of the facility and to prevent major accidents.
Hoidlasse ladustatavaid jäätmeid tuleb iseloomustada nii, et oleks tagatud hoidla struktuuri pikaajaline füüsikaline ja keemiline püsivus ning et suurõnnetused oleks välditud.
The waste characterisation shall include, where appropriate and in accordance with the category of the waste facility, the following aspects:
Jäätmete iseloomustus sisaldab vajaduse korral ja vastavalt jäätmehoidla kategooriale järgmisi aspekte:
description of expected physical and chemical characteristics of the waste to be deposited in the short and the long term, with particular reference to its stability under surface atmospheric/meteorological conditions, taking account of the type of mineral or minerals to be extracted and the nature of any overburden and/or gangue minerals that will be displaced in the course of the extractive operations;
kirjeldus ladustatavate jäätmete eeldatavate füüsikaliste ja keemiliste omaduste kohta lühema ja pikema aja jooksul, eraldi viitega aine püsivusele maapinnal valitsevates ilmastikutingimustes, võttes arvesse kaevandatava maavara või maavarade liiki ja kaevandamise käigus tekkiva maavarade lasundi ja/või tekkivate aherainete iseloomu;
classification of the waste according to the relevant entry in Decision 2000/532/EC, with particular regard to its hazardous characteristics;
jäätmete klassifikatsioon vastavalt otsuse 2000/532/EÜ asjakohasele kirjele, eriti seoses aine ohtlike omadustega;
description of the chemical substances to be used during treatment of the mineral resource and their stability;
maavara rikastamisel kasutatavate keemiliste ainete kirjeldus ja nende püsivus;
description of the method of deposition;
ladustamismeetodi kirjeldus;
waste transport system to be employed.
kasutatav jäätmete transportimise süsteem.
Commission Decision 2000/532/EC of 3 May 2000 replacing Decision 94/3/EC establishing a list of wastes pursuant to Article 1(a) of Council Directive 75/442/EEC on waste and Council Decision 94/904/EC establishing a list of hazardous waste pursuant to Article 1(4) of Council Directive 91/689/EEC on hazardous waste (OJ L 226, 6.9.2000, p. 3).
Komisjoni 3. mai 2000. aasta otsus 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3).
Decision as last amended by Council Decision 2001/573/EC (OJ L 203, 28.7.2001, p. 18).
Otsust on viimati muudetud nõukogu otsusega 2001/573/EÜ (EÜT L 203, 28.7.2001, lk 18).
Criteria for determining the classification of waste facilities
Jäätmehoidlate klassifitseerimise kriteeriumid
A waste facility shall be classified under category A if:
Jäätmehoidla klassifitseeritakse A-kategooriasse, kui:
a failure or incorrect operation, e.g. the collapse of a heap or the bursting of a dam, could give rise to a major accident, on the basis of a risk assessment taking into account factors such as the present or future size, the location and the environmental impact of the waste facility; or
riskianalüüsi alusel, võttes arvesse selliseid asjaolusid nagu jäätmehoidla praegune või tulevane suurus, asukoht ja mõju keskkonnale, võib rike või väär käitamine, nt puistangu varing või tammi purunemine, põhjustada suurõnnetuse, või
it contains waste classified as hazardous under Directive 91/689/EEC above a certain threshold; or
hoidlas on direktiivi 91/689/EMÜ kohaselt klassifitseeritud ohtlikke jäätmeid üle teatava piiri või
it contains substances or preparations classified as dangerous under Directives 67/548/EEC or 1999/45/EC above a certain threshold.
hoidlas on direktiivide 67/548/EMÜ või 1999/45/EÜ kohaselt klassifitseeritud ohtlikke aineid või valmistisi üle teatava piiri.
Statement by the European Parliament, the Council and the Commission
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldus
The European Parliament, the Council and the Commission welcome the Joint Declaration by Bulgaria and Romania on the implementation of the forthcoming Directive on the Management of Waste from Extractive Industries.
Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tervitavad Bulgaaria ja Rumeenia ühisdeklaratsiooni kaevandustööstuse jäätmete käitlemist käsitleva tulevase direktiivi rakendamise kohta.
Opinion of the European Parliament of 31 March 2004 (OJ C 103 E, 29.4.2004, p. 451), Council Common Position of 12 April 2005 (OJ C 172 E, 12.7.2005, p. 1) and Position of the European Parliament of 6 September 2005 (not yet published in the Official Journal). European Parliament Legislative Resolution of 18 January 2006 and Council Decision of 30 January 2006.
Euroopa Parlamendi 31. märtsi 2004. aasta arvamus (ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 451), nõukogu 12. aprilli 2005. aasta ühine seisukoht (ELT C 172 E, 12.7.2005, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 6. septembri 2005. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2006. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ja nõukogu 30. jaanuari 2006. aasta otsus.
Directive 2006/22/EC of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/22/EÜ,
Council Regulations (EEC) No 3820/85 and (EEC) No 3821/85
mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse
concerning social legislation relating to road transport activities and repealing Council Directive 88/599/EEC
kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 71(1) thereof,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,
Acting in accordance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty, in the light of the joint text approved by the Conciliation Committee on 8 December 2005,
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, arvestades lepituskomitees 8. detsembril 2005. aastal heaks kiidetud ühist teksti
Council Regulations (EEC) No 3820/85 of 20 December 1985 on the harmonisation of certain social legislation relating to road transport and (EEC) No 3821/85 of 20 December 1985 on recording equipment in road transport and Directive 2002/15/EC of the European Parliament and the Council of 11 March 2002 on the organisation of the working time of persons performing mobile road transport activities are important for the creation of a common market for inland transport services, for road safety and for working conditions.
Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3820/85 teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta ja nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta on olulised sisetransporditeenuste ühisturu loomise, liiklusohutuse ja töötingimuste seisukohast.
In its White Paper ‘European transport policy for 2010: time to decide’, the Commission indicated the need to tighten up checks and sanctions particularly for social legislation on road transport activities, and specifically to increase the number of checks, to encourage the systematic exchange of information between Member States, to coordinate inspection activities and to promote the training of enforcement officers.
Komisjon osutas oma valges raamatus “Euroopa transpordipoliitika kuni aastani 2010: otsuste tegemise aeg” vajadusele tõhustada kontrolle ja karistusi eelkõige autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide täitmise tagamiseks ja esmajoones suurendada kontrollide arvu, edendada süstemaatilist teabevahetust liikmesriikide vahel, koordineerida kontrolltegevusi ja toetada kontrolle teostavate ametiisikute väljaõpet.
It is therefore necessary to ensure proper application and harmonised interpretation of the social rules on road transport through the establishment of minimum requirements for the uniform and effective checking by the Member States of compliance with the relevant provisions.
Seetõttu on vajalik tagada autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide nõuetekohane kohaldamine ja ühtlustatud tõlgendamine, sätestades miinimumnõuded asjaomaste nõuete täitmise ühetaoliseks ja tõhusaks kontrolliks liikmesriikide poolt.
Those checks should serve to reduce and prevent infringements.
Nende kontrollide eemärgiks on rikkumiste vähendamine ja ennetamine.
Furthermore, a mechanism should be introduced which ensures that undertakings with a high risk rating are checked more closely and more often.
Lisaks sellele tuleks luua süsteem, mis tagab kõrge riskipotentsiaaliga ettevõtjate rangema ja sagedasema kontrollimise.
The risks arising from driver fatigue should also be addressed through enforcement of Directive 2002/15/EC.
Juhi väsimusest tekkivate ohtudega tuleb direktiivi 2002/15/EÜ rakendamise kaudu samuti tegeleda.
The measures provided for in this Directive should not only lead to greater road safety but should also contribute to a harmonisation of working conditions in the Community and promote a level playing field.
Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed peaksid lisaks liiklusohutuse suurendamisele teedel aitama kaasa ka töötingimuste ühtlustamisele ühenduses ja looma võrdsed konkurentsitingimused.
The replacement of analogue tachographs by digital tachographs will progressively enable a greater volume of data to be checked more swiftly and more precisely and, for that reason, Member States will be increasingly able to undertake more checks.
Analoogsõidumeerikute asendamine digitaalsete sõidumeerikutega võimaldab üha enam analüüsida suuri andmemahte kiiremini ja täpsemini, mistõttu liikmesriikide suutlikkus viia läbi rohkem kontrolle järjest kasvab.
In terms of checks, the percentage of days worked by drivers of vehicles falling within the scope of the social legislation that are checked should therefore be gradually increased to 4 %.
Kontrollide arvu osas peaks sotsiaalõigusnormide kohaldamisalasse kuuluvate sõidukite juhtide töötatud kontrollitavate päevade osakaal järk-järgult tõusma 4 %ni.
As regards checking systems, the aim must be that national systems develop towards European interoperability and practicability.
Kontrollisüsteemide osas peab olema eesmärgiks arendada siseriiklikke süsteeme Euroopa koostalitlusvõime ja praktilisuse suunas.