natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sustainable production and management of biological resources from land, forest, and aquatic environmentsEnabling research on the key long-term drivers of sustainable production and management of biological resources (micro-organisms, plants and animals) including the exploitation of biodiversity and of novel bio-active molecules within these biological systems.
Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamineTeadusuuringute võimaldamine bioloogiliste ressursside (mikroorganismid, taimed ja loomad) säästva tootmise ja majandamise põhiliste pikaajaliste faktorite alal, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse ja uudsete bioaktiivsete molekulide ärakasutamist neis bioloogilistes süsteemides.
Research will include ’omics’ technologies, such as genomics, proteomics, metabolomics, and converging technologies, and their integration within systems biology approaches, as well as the development of basic tools and technologies, including bio-informatics and relevant databases, and methodologies for identifying varieties within species groups.
Teadusuuringud hõlmavad “oomika”-tehnoloogiaid, nagu genoomika, proteoomika, metaboloomika, ja lähenevaid tehnoloogiad ning nende integreerimist süsteemibioloogia lähenemisviisidesse, samuti elementaarsete töövahendite ja tehnoloogiate väljatöötamist, sealhulgas bioinformaatika ja asjakohased andmebaasid, ning metoodikaid liikide määratlemiseks liigirühmades.
Increased sustainability and competitiveness, while safeguarding consumer health, decreasing environmental impacts, and taking account of climate change, in agriculture, horticulture, forestry, fisheries and aquaculture through the development of new technologies, equipment, monitoring systems, novel plants and production systems, crop management through selected plant breeding, plant health and optimised production systems, the improvement of the scientific and technical basis of fisheries management, and a better understanding of the interaction between different systems (agriculture and forestry; fisheries and aquaculture) across a whole ecosystem approach.
Suurem jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime, kaitstes samas tarbijate tervist, vähendades keskkonnamõju ning võttes arvesse kliimamuutusi, põllumajanduses, aianduses, metsanduses, kalanduses ja akvakultuuris uute tehnoloogiate, seadmete, järelevalvesüsteemide, uudsete taimede ja tootmissüsteemide väljatöötamisega, põllukultuuride majandamisega selektiivse sordiaretuse, taimetervise ja optimeeritud tootmissüsteemide abil, nagu ka eri süsteemide (põllumajandus ja metsandus, kalandus ja akvakultuur) interaktsiooni parema tundmaõppimisega kogu ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi baasil.
Research into maintenance of autochthonous ecosystems, development of bio-control agents, and micro-biological dimension of biodiversity and metagenomics will be undertaken.
Tehakse autohtoonsete ökosüsteemide säilimise, biokontrollitegurite arendamise ning bioloogilise mitmekesisuse ja metagenoomika mikrobioloogilise mõõtme alaseid teadusuuringuid.
For land-based biological resources, special emphasis will be placed on low input (e.g. pesticides and fertilisers), and organic production systems, improved management of resources and novel food and feeds, and novel plants (crops and trees) with respect to their composition, resistance to stress, ecological effect, nutrient and water use efficiency, and architecture.
Bioloogiliste maaressursside puhul pannakse erilist rõhku vähese ressursivajadusega (nt pestitsiidid ja väetised) ja orgaanilistele tootmissüsteemidele, ressursside täiustatud haldamisele ja uudsetele toiduainetele ja söötadele, ning uudsetele, parema koostisega, parema stressitaluvusega, suurema ökoloogilise mõjuga, tõhusama toitainete ja vee omastamisega ja parema struktuuriga taimedele (põllukultuurid ja puud).
This will be supported through research into bio-safety, co-existence and traceability of novel plants systems and products, and monitoring and assessment of impact of genetically modified crops on environment and human health as well as the possibility of their broader benefit for society.
Seda toetatakse uudsete taimede ja toodete bioloogilist ohutust, kaaseksisteerimist ja jälgitavust käsitlevate teadusuuringutega ning geneetiliselt muundatud põllukultuuride poolt keskkonnale ja inimeste tervisele avaldatavate mõjude järelevalve ja hindamisega, peale selle hinnatakse nende poolt ühiskonnale võimalikult osutatavat laiemat kasu.
Plant health and crop protection will be improved through better understanding of ecology, biology of pests, diseases, weeds and other threats of phytosanitary relevance and support to controlling disease outbreaks and enhancing sustainable pest and weed management tools and techniques.
Taimetervist ja põllukultuuride kaitset parandatakse ökoloogia, kahjuri bioloogia, haiguste, umbrohtude ja teiste fütosanitaarsete ohtude parema tundmaõppimisega ning haigusepuhangute kontrolli all hoidmise toetamise ning säästvate kahjuri- ja umbrohutõrjevahendite ja -võtete täiustamisega.
Improved methods will be developed for monitoring, preservation and enhancement of soil fertility.
Täiustatud meetodid töötatakse välja pinnase viljakuse jälgimiseks, säilitamiseks ja tõhustamiseks.
For biological resources from aquatic environments, emphasis will be placed on essential biological functions, safe and environmentally friendly production systems and feeds of cultured species and on fisheries biology, dynamics of mixed fisheries, interactions between fisheries activities and the marine ecosystem and on fleet-based, regional and multiannual management systems.
Veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside puhul pööratakse rõhku olulistele bioloogilistele funktsioonidele, viljeldavate liikide ohututele ja keskkonnasõbralikele tootmissüsteemidele ja söötadele, samuti kalandusbioloogiale, mitme liigiga püügipiirkondade dünaamikale, püügitegevuse ja mere ökosüsteemi vahelisele koostoimele ning püügilaevade piirkondlikele ja mitmeaastastele haldamissüsteemidele.
Optimised animal health, production and welfare, across agriculture, fisheries and aquaculture, inter alia, through:
Põllumajanduse, kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas loomatervise, loomakasvatuse ja loomade heaolu optimeerimine, muu hulgas
the exploitation of genetic knowledge, new breeding methods, improved understanding of animal physiology and behaviour; and
kasutades ära geneetikaalaseid teadmisi ja uusi aretusmeetodeid, õppides paremini tundma loomade füsioloogiat ja käitumist ning
the better understanding and control of pests, parasites and infectious animal diseases and other threats to the sustainability and security of food production, including zoonoses.
õppides paremini tundma kahjureid, parasiite ja loomade nakkushaigusi, muid ohte toidu tootmise jätkusuutlikkusele ja ohutusele (sh zoonoosid) ning võideldes nende vastu.
The latter will also be addressed by developing tools for monitoring, prevention and control, by underpinning and applied research on vaccines and diagnostics, studying the ecology of known or emerging infectious agents and other threats, including malicious acts, and impacts of different farming systems and climate.
Viimase käsitlemiseks töötatakse lisaks välja vahendeid järelevalve, ennetamise ja tõrje tarbeks, toetades vaktsiinide ja diagnostika rakenduslikke uuringuid, uurides tuntud ja tärkavate nakkusetekitajate ökoloogiat ning muid ohte, sealhulgas pahatahtlikke tegusid ning erinevate põllumajandussüsteemide ja kliima mõju.
New knowledge for the safe disposal of animal waste and improved management of by-products will also be developed.
Samuti arendatakse teadmiste omandamist loomsete jäätmete ohutuks kõrvaldamiseks ja kõrvalsaaduste paremaks majandamiseks.
Providing the tools needed by policymakers and other actors to support the implementation of relevant strategies, policies and legislation and in particular to support the building of the European Knowledge Based Bio-Economy (KBBE) and the needs of rural and coastal development.
Hoolitseda töövahendite eest, mis on poliitiliste otsuste tegijatele ja teistele osalistele vajalikud, et toetada asjaomaste strateegiate, poliitikasuundade ja õigusaktide rakendamist, ning eriti selleks, et toetada Euroopa teadmistepõhise biomajanduse (KBBE) ülesehitamist ning maaelu ja rannikuvööndi arenguga seotud vajadusi.
The common fisheries policy will be supported through the development of adaptive approaches supportive to a whole ecosystem approach for the harvesting of marine resources.
Ühist kalanduspoliitikat toetatakse kohanduva lähenemisviisi arendamisega, mis toetab kogu ökosüsteemi lähenemisviisi mereressursside kasutamiseks.
Research for all policies, including the common agricultural policy, will include socioeconomic studies and cost-benefit analysis, comparative investigations of different farming systems including multifunctional ones, cost-effective fisheries management systems, the rearing of non-food animals, interactions with forestry and studies to improve rural and coastal livelihoods.
Teadusuuringud, sealhulgas ühise põllumajanduspoliitikaalased teadusuuringud, hõlmavad sotsiaal-majanduslikke uuringuid, kulude-tulude analüüsi, erinevate põllumajandussüsteemide (sealhulgas multifunktsionaalsete põllumajandussüsteemide) võrdlevaid uuringuid, tõhusat kalavarude majandamist, loomade kasvatamist muuks kui toiduks, vastastikuseid mõjusid metsandusega ja uuringuid elatusvahendite parandamiseks maa- ja rannikuvööndi piirkondades.
Fork to farm: Food (including seafood), health and well being
Toidulaualt tallu: toit (sealhulgas mereannid), tervis ja heaolu
Understanding consumer behaviour and consumer preferences as a major factor in the competitiveness of the food industry and the impact of food on the health, and well-being of the European citizen.
Õppida tundma tarbijate käitumist ja eelistusi toiduainetööstuse konkurentsivõimet mõjutava olulise tegurina ja toidu mõju Euroopa kodaniku tervisele ja heaolule.
The focus will be on consumer perception and attitudes towards food, including traditional food, understanding societal and cultural trends, and identifying determinants of food choice and consumer access to food.
Rõhk on tarbijate arvamustel ja hoiakutel toidu (sealhulgas traditsioonilise toidu) suhtes, ühiskonnas valitsevate ja kultuuriliste suundumuste mõistmisel ning toiduvalikut ja toidu tarbijatele kättesaadavust määravate tegurite väljaselgitamisel.
The research will include the development of data bases on food and nutrition research.
Teadusuuringud hõlmavad toidu- ja toitumisalaste teadusuuringute andmebaaside loomist.
Understanding beneficial and harmful dietary factors as well as the specific needs and habits of population groups as a major controllable factor in the development and reduction of occurrence of diet-related diseases and disorders including obesity and allergies.
Õppida tundma toiduvalikuga seotud kasulikke ja kahjulikke tegureid ning elanikkonna rühmade harjumusi, mis on olulised kontrollitavad tegurid toitumisega seotud haiguste ja tervisehäirete (sealhulgas ülekaalulisuse ja allergiate) väljakujunemisel ja esinemissageduse vähendamisel.
This will involve the investigation of new dietary strategies, the development and application of nutrigenomics and systems biology, and the study of the interactions between nutrition, physiological and psychological functions.
See hõlmab uute toitumisstrateegiate uurimist, nutrigenoomika ja süsteemibioloogia arendamist ja rakendamist ning toitumise, füsioloogiliste ja psühholoogiliste funktsioonide vastastikuste mõjude uurimist.
It could lead to reformulation of processed foods, and development of novel foods and ingredients, dietetic foods and foods with nutritional and health claims.
See võib viia töödeldud toiduainete ümberkujundamiseni ning uudsete toiduainete ja koostisosade, dieettoitude ning väärtuslikke toitaineid sisaldavate tervisetoitude väljatöötamiseni.
The investigation of traditional, local, and seasonal foods and diets will also be important to highlight the impact of certain foods and diets on health, and to develop integrated food guidance.
Tähtis võib olla ka traditsiooniliste, kohalike ja hooajaliste toitude uurimine, et tuua välja teatavate toitude mõju tervisele ja töötada välja ühised toitumisjuhised.
Optimising innovation in the European food industry through the integration of advanced technologies into traditional food production including fermented food, tailored process technologies to enhance the functionality, quality and nutritional value of food including organoleptic aspects in food production including new foodstuffs.
Innovatsiooni optimeerimine, põimides Euroopa toiduainetööstuses progressiivseid tehnoloogiaid traditsioonilisse toiduainetootmisse (sealhulgas fermenteeritud toit), kasutades funktsionaalsust parandavaid täiustatud töötlemistehnoloogiaid ning tagades toidu kvaliteeti ja toiteväärtust, sealhulgas kasutades toidu (ka uute toiduainete) tootmise organoleptilisi aspekte.
Development and demonstration of high-tech, eco-efficient processing and packaging systems, smart control applications and more efficient valorisation and management of by-products, wastes, water and energy.
Töötatakse välja ja demonstreeritakse kõrgtehnoloogilisi, ökoloogiliselt efektiivseid töötlemis- ja pakendamissüsteeme, intelligentseid juhtimisrakendusi ning kõrvalsaaduste, jäätmete, vee ja energia tõhusamaid hindamistegevusi ja majandamisviise.
New research will also develop sustainable and novel technologies for animal feed, including safe feed processing formulations, and for feed quality control.
Uute teadusuuringute käigus töötatakse ühtlasi välja säästvaid ja uudseid tehnoloogiaid loomasööda valmistamiseks, sealhulgas sööda ohutuks töötlemiseks, ning sööda kvaliteedikontrolliks.
Assuring chemical and micro-biological safety and improving quality in the European food supply.
Euroopa toiduvarude keemilise ja mikrobioloogilise ohutuse tagamine ning kvaliteedi parandamine.
This will include understanding the links between microbial ecology and food safety; developing methods and models addressing the integrity of the food supply chains; new detection methods, traceability and its further development, technologies and tools for risk assessment, including emerging risks, management, and communication, as well as enhancing the understanding of risk perception.
Selle hulka kuulub ka mikroobide ökoloogia ja toiduohutuse seoste tundmaõppimine; toiduga varustamise ahelate terviklikkusele suunatud meetodite ja mudelite väljatöötamine; uued tuvastamismeetodid, jälgitavus ja selle edasine arendamine, tehnoloogiad ja vahendid ohtude (sealhulgas esilekerkivate ohtude) hindamiseks, juhtimiseks ja nendest teavitamiseks, ning riskide märkamise tõhustamine.
This will also include science based methods for risk benchmarking in the field of food safety.
See hõlmab ka toiduohutuse valdkonna ohtude võrdlusuuringute teaduslikke meetodeid.
Protecting both human health and the environment through a better understanding of the environmental impacts on and of food/feed chains.
Nii inimeste tervise kui ka keskkonna kaitsmine läbi keskkonnamõjude mõistmise inimeste/loomade toiduahelale ja selle poolt avaldatud mõju suhtes.
This will involve study of food contaminants and health outcomes, monitoring of environmental effects, developing enhanced tools and methods for the assessment and management of impacts on, and resistance of, food and feed chains to global changes in particular to the environment.
Sellega kaasneb toidu saasteainete ja nende mõju uurimine tervisele, keskkonnamõjude jälgimine, täiustatud vahendite ja meetodite väljatöötamine, et hinnata ja juhtida ülemaailmsete muutuste ja eelkõige keskkonna mõju toiduahelale ja selle vastupanuvõime nendele.
Assuring quality and the integrity of the food chain requires new models for commodity chain analysis and total food chain management concepts, including consumer aspects.
Toiduahela kvaliteedi ja terviklikkuse kindlustamine nõuab uusi mudeleid kaubaartiklite analüüsimiseks ja kogu toiduahela majandamiskontseptsioone, sealhulgas tarbijaid, käsitlevate aspektidega seoses.
Life sciences, biotechnology and bio-chemistry for sustainable non-food products and processes
Bioteadused, biotehnoloogia ja biokeemia säästvate toiduks mittekasutatavate toodete ja protsesside jaoks
Strengthening the knowledge base and developing advanced technologies for terrestrial or marine bio-mass production for applications in industrial processes and in energy production.
Maismaa- või veeorganismide biomassi tootmise alase teadmistebaasi tugevdamine ja progressiivsete tehnoloogiate väljatöötamine eesmärgiga kasutada biomassi tööstusprotsessides ja energiatootmises.
This will include plant, animal and microbial genomics and metabolomics to improve the productivity and composition of raw materials and bio-mass feedstocks for optimised conversion to high added-value products including biological resources utilisable in pharmaceutical industry and medicine, while exploiting natural or enhanced terrestrial and aquatic organisms as novel sources.
Selle hulka kuulub taime-, looma- ja mikroobigenoomika ja metaboloomika, et parandada toorainete ja biomassi lähteainete tootlikkust ja koostist nende optimeeritud muundamiseks suure lisandväärtusega toodeteks (sealhulgas farmaatsiatööstuses ja meditsiinis kasutatavad bioloogilised ressursid), kasutades samas uudsete allikatena ära looduslikke või aretatud maismaa- ja veeorganisme.
This will fully incorporate life cycle analysis of bio-mass production practices, transportation, and storage and market deployment of bio-products.
Selle hulka kuulub täiel määral biomassi tootmistavade elutsükli analüüs, biotoodete transport, säilitamine ja turuleviimine.
Addressing the application of industrial bio-technologies within whole crop and forest bio-mass chains to realise the full potential of the bio-refinery approach (e.g. green chemicals), including socioeconomic, agronomic, and ecological and consumer aspects.
Tööstuslike biotehnoloogiate rakendamise käsitlemine kogu põllukultuuride ja metsapõhise biomassi ahelas, et realiseerida biorafineerimisel põhineva lähenemisviisi kogu potentsiaal (nt nn rohelised kemikaalid), sealhulgas sotsiaal-majanduslike, põllumajanduslike ning ökoloogiliste ja tarbijatega seotud aspektide käsitlemine.
This will be enhanced by an increased understanding and control of plant and microbial metabolism at the cellular and sub-cellular level, and how this is integrated into whole system performance in the production of high value commodities deploying bio-processes with increased yield, quality and purity of conversion products, including bio-catalytic process design.
Seda tugevdatakse taimede ja mikroobide ainevahetuse parema tundmaõppimise ja juhtimisega rakkude ja rakualusel tasandil, ning selle parema tundmaõppimisega, kuidas see on integreeritud kogu süsteemiga, mis toimib seoses suure väärtusega toodete valmistamisega, milles kasutatakse ära bioprotsesse, sealhulgas biokatalüütilisi protsesse, mis parandavad muundatud produktide saagikust, kvaliteeti ja puhtust.
Using or developing bio-technologies for novel and improved high quality, high added-value and renewable forest-based products and processes to increase sustainability of wood and wood production, including timber, renewable materials and bio-energy stocks.
Uudsete ja täiustatud kvaliteetsete, suure lisandväärtusega ja taastuvate metsatööstustoodete ja -protsesside jaoks biotehnoloogiate kasutamine või väljatöötamine, et parandada metsa ja metsatootmise, sealhulgas puidu ja taastuvate materjalide ja bioenergiavarude jätkusuutlikkust.
Addressing the potential of biotechnology to detect, monitor, prevent, treat and remove pollution.
Käsitletakse biotehnoloogia potentsiaali avastada, jälgida, ennetada, menetleda ja kõrvaldada reostust.
Maximising the economic value of waste and by-products through new and potentially energy-saving bio-processes, alone or in combination with plant systems and/or chemical catalysts.
Jäätmete ja kõrvalsaaduste majanduslik väärtus viiakse uute ja potentsiaalselt energiasäästlike bioprotsesside kaudu maksimumini üksikult või kombineerituna taimesüsteemide ja/või keemiliste katalüsaatoritega.
International cooperation is a priority aspect for food, agriculture and biotechnology research and will be strongly encouraged throughout the entire area.
Rahvusvaheline koostöö on toidu-, põllumajandus- ja biotehnoloogiaalase teadustegevuse prioriteetne aspekt ning seda soodustatakse tugevalt kogu valdkonna piires.
Research of specific interest for developing countries and emerging economies will be supported, taking into account millennium development goals and already ongoing activities.
Eelkõige toetatakse arengumaadele ja esilekerkivatele majandusriikidele huvipakkuvaid teadusuuringuid, võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke ja juba käimas olevat tegevust.
Specific actions will be undertaken to foster cooperation with priority partner regions and countries — particularly those involved in bi-regional dialogues and bilateral S&T agreements as well as neighbourhood countries and emerging economies and developing countries.
Võetakse erimeetmeid, et soodustada koostööd prioriteetsete partnerpiirkondade ja -riikidega – eriti nendega, mis on seotud kahe piirkonna vaheliste dialoogide ja kahepoolsete teadus- ja tehnoloogiakokkulepetega, samuti naabruses asuvate riikide ja esilekerkivate majandusriikide ning arengumaadega.
Furthermore, multilateral cooperation will be carried out to address either challenges requiring broad international efforts, such as the dimension and complexity of systems biology in plants and micro-organisms, or to address global challenges and EU international commitments (security and safety of food and drinking water, global spread of animal diseases, equitable use of biodiversity, the restoration, in cooperation with the UN Food and Agriculture Organisation, of world fisheries to Maximum Sustainable Yield by 2015 and the influence of/on climate change).
Peale selle toimub mitmepoolne koostöö, et käsitleda kas laialdasi rahvusvahelisi jõupingutusi nõudvaid probleeme, näiteks taimede ja mikroorganismide süsteemibioloogia mõõtmeid ja keerukust, või siis ülemaailmseid probleeme ja ELi rahvusvahelisi kohustusi (toidu ja joogivee turvalisus ja ohutus, loomataudide ülemaailmne levik, bioloogilise mitmekesisuse õiglane kasutamine, koostöös ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga maailma kalavarude taastamine maksimaalse säästliku saagikuseni aastaks 2015 ning kliimamuutusest tingitud ja sellele avaldatav mõju).
Research on emerging needs may address, for example, the development of new concepts and technologies, such as on crisis management systems and the integrity of the food chain.
Esilekerkivaid vajadusi puudutav teadustegevus võib käsitleda näiteks uute kontseptsioonide ja tehnoloogiate väljatöötamist, näiteks seoses kriisijuhtimissüsteemide ja toiduahela terviklikkusega.
A flexible response to unforeseen policy needs will take particular account of relevant policies for building a European Knowledge Based Bio-Economy.
Paindliku lahenduse leidmiseks ettenägematute poliitiliste vajaduste korral võetakse eriti arvesse vastavat poliitikat Euroopa teadmistepõhise biomajanduse loomiseks.
INFORMATION AND COMMUNICATION TECHNOLOGIES
INFO- JA KOMMUNIKATSIOONITEHNOLOOGIAD
Improve the competitiveness of European industry and enable Europe to master and shape the future developments of Information and communication technologies (ICT) so that the demands of its society and economy are met.
Parandada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ning võimaldada Euroopal info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) edasise arenguga kursis olla ja seda kujundada, et ühiskonna ja majanduse nõudmised oleksid täidetud.
ICT is at the very core of the knowledge-based society.
IKT on teadmistepõhise ühiskonna tuum.