natgillin/translations-raw huggingface dataset:
RTD in the less developed Member States and regions should be developed around existing poles of excellence and avoid the excessive spatial dispersion of resources.
Vähem arenenud liikmesriikides ja piirkondades tuleks TTAd arendada olemasolevate tippkeskuste juures ning vältida ressursside liigset ruumilist hajutamist.
Here also, European Technology Platforms can help focus investments on priority areas for research.
Ka siin aitavad Euroopa tehnoloogiaplatvormid keskendada investeeringuid teadustegevuse esmatähtsatele valdkondadele.
Investments should also complement European priorities set out in the Seventh Framework Programme and support the objectives of the renewed Lisbon agenda.
Samuti peaksid investeeringud täiendama seitsmendas raamprogrammis sätestatud Euroopa prioriteete ning toetama uuendatud Lissaboni tegevuskava eesmärke.
Priority should be given to the development of new and marketable products, services and skills.
Prioriteediks peab olema uute ja turukõlblike toodete, teenuste ja oskuste arendamine.
Actions in RTD should be aligned with Community RTD policy and the needs of regions in question.
TTA valdkonnas tehtavad sammud tuleb viia kooskõlla ühenduse TTA poliitikaga ja kõnealuste piirkondade vajadustega.
In terms of method, these need to be based on a sound analytical approach, such as foresight; as well as use of indicators, such as patents; human resources in RTD; location of private and public research institutions; and on the existence of clusters of innovative businesses.
Selleks kasutatavad meetodid peavad põhinema mõistlikul analüütilisel lähenemisel, nagu näiteks ettenägelik poliitika, ning samuti näitajatel, nagu näiteks patendid; erasektori ja avaliku sektori teadusasutuste asukohal; ning innovatiivsete ettevõtete klastrite olemasolul.
The guidelines for action in the field of RTD can be identified as follows:
TTA valdkonnas võib määratleda järgmised tegevussuunised:
Strengthening cooperation among businesses and between businesses and public research/tertiary education institutions, for example, by supporting the creation of regional and trans-regional clusters of excellence.
ettevõtetevahelise ning ettevõtete ja riiklike teadus-/kõrgharidusasutuste vahelise koostöö suurendamine, toetades näiteks piirkondlike ja piirkondadevaheliste tippkeskuste klastrite loomist;
Supporting RTD activities in SMEs and technology transfer (enabling SMEs to access RTD services in publicly funded research institutions).
VKEde TTA-tegevuse toetamine ja tehnosiire (VKEdele juurdepääsu võimaldamine TTA teenustele, mida pakuvad riiklikult rahastatavad teadusasutused);
Support for regional cross-border and transnational initiatives aimed at strengthening research collaboration and capacity building in priority areas of Community research policy.
piirkondlike piiriüleste ja riikidevaheliste algatuste toetamine, mille eesmärk on teaduskoostöö ja -suutlikkuse suurendamine ühenduse teaduspoliitika prioriteetsetes valdkondades;
Strengthening R&D capacity building, including ICT, research infrastructure and human capital in areas with significant growth potential.
teadus- ja arendustegevuse suutlikkuse suurendamine, kaasa arvatud side- ja infotehnoloogia, teadusuuringute infrastruktuur ja inimkapital olulise kasvupotentsiaaliga valdkondades.
Programmes — particularly for regions eligible under the Convergence objective — can contribute to developing RTD infrastructure (including regional high-speed data networks between and within research establishments), education infrastructure, equipment and instrumentation in both publicly funded research institutions and businesses, provided that these investments are directly linked to regional economic development objectives.
Programmid – iseäranis need, mis on ette nähtud lähenemiseesmärgi raames abikõlblikele piirkondadele – võivad aidata kaasa TTA infrastruktuuri (kaasa arvatud piirkondlikud teadusasutustevahelised ja -sisesed kiired andmevõrgud), hariduse infrastruktuuri, sisseseade ja tehnika arendamisele nii riiklikult rahastatud teadusasutustes kui ka ettevõtetes, tingimusel et need investeeringud on otseselt seotud piirkondliku majandusarengu eesmärkidega.
This may include research infrastructure for which the feasibility studies have been financed from earlier Framework Programmes.
See võib hõlmata ka teadusuuringute infrastruktuuri, mille puhul on otstarbekusuuringuid rahastatud varasematest raamprogrammidest.
Support for Seventh Framework Programme priorities should seek to develop the full potential of emerging and existing centres of excellence and to step up investment in human capital, particularly by training researchers at national level and by creating conditions to attract researchers trained abroad.
Seitsmenda raamprogrammi prioriteete toetades tuleks püüda välja arendada tekkivate ja olemasolevate tippkeskuste täielik potentsiaal ning suurendada investeerimist inimkapitali, eelkõige andes teadustöötajatele väljaõpet riiklikul tasandil ja luues atraktiivseid tingimusi välismaal väljaõppe saanud teadustöötajatele.
Facilitate innovation and promote entrepreneurship
Innovatsiooni edendamine ja ettevõtluse soodustamine
Innovation is the result of complex and interactive processes, including the ability of enterprises to connect to complementary knowledge from other market players, organisations and institutions.
Innovatsioon on komplekssete ja interaktiivsete protsesside tulemus, mis hõlmab ettevõtete võimet kasutada teistelt turul osalejatelt, organisatsioonidelt ja asutustelt saadud lisateadmisi.
Investments in innovation represent an overarching priority for cohesion policy under both the Convergence and Regional competitiveness and employment programmes.
Innovatsiooni investeerimine on ühtekuuluvuspoliitika kõige tähtsam prioriteet nii lähenemisprogrammide kui ka piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive programmide alusel.
Their co-financing should be a major priority in the regions covered under the latter, where limited financial resources need to be concentrated so as to reach critical mass and generate a leverage effect.
Selliste investeeringute kaasrahastamine peaks olema peamine prioriteet tööhõiveprogrammides, kus on vaja koondada piiratud rahalisi ressursse, et saavutada kriitiline mass ja tekitada võimendusefekt.
The main objective should be to foster a business climate which promotes the production, dissemination and use of new knowledge by firms.
Peamine eesmärk peaks olema soodustada ettevõtluskliimat, mis soodustab uute teadmiste tootmist, levitamist ja kasutusele võtmist ettevõtetes.
In order to create efficient regional innovation systems, economic, social and political actors need to be brought into contact with the leading edge of technology and business practice in the world, beyond the national or local levels.
Efektiivsete piirkondlike innovatsioonisüsteemide loomiseks tuleb majanduslikele, sotsiaalsetele ja poliitilistele osapooltele tutvustada maailma tipptasemel tehnoloogiaid ja ettevõtlustavasid ka väljaspool riiklikku või kohalikku tasandit.
In this respect, cooperation should also be sought with the Innovation Relay centres and the Euro-Info-Centres which are financed under the CIP, especially in the field of trans-national technology and diffusion of information.
Selleks tuleb püüda teha koostööd innovatsiooni levikeskuste ja euroinfokeskustega, mida rahastatakse konkurentsivõime ja innovatsiooni kaudu, eriti tehnoloogia ja informatsiooni riikidevahelise levitamise valdkonnas.
Start-up companies, particularly those linked to RTD, need to be supported with the aim of developing partnerships with research institutions based on a longer-term vision and clear market orientation.
Loomisjärgus olevaid ettevõtteid, eelkõige neid, mis on seotud TTAga, tuleb toetada eesmärgiga arendada teadusasutustega partnerlussuhteid, mis põhinevad pikaajalisel visioonil ja selgel turuorientatsioonil.
Cohesion policy should seek to compensate for market failure that hampers innovation and entrepreneurship.
Ühtekuuluvuspoliitika peaks püüdma kompenseerida turuprobleeme, mis takistavad innovatsiooni ja ettevõtlust.
Actions should seek to build on existing poles of activity in order to exploit regional potential for RTD and to foster networking and technological cooperation within and between regions.
Meetmete eesmärk peaks olema olemasolevate tegevuskeskuste edasiarendamine, et kasutada piirkondlikku TTA potentsiaali ning soodustada piirkondadesisest ja -vahelist suhtlemist ja tehnoloogiaalast koostööd.
Public authorities should ensure that research institutions, the private sector and the public sector exploit to the full the potential synergies between them.
Riigiasutused peaksid tagama, et teadusasutused, erasektor ja avalik sektor kasutaksid täielikult ära omavahelise sünergiapotentsiaali.
In terms of method, economic development strategies would be improved by the collection of data on existing innovative activities in the regions concerned, for example, on private patenting or on the nature, scope and development potential of existing clusters of innovative activities, including those which involve both private and public research institutions.
Majandusliku arengu strateegiaid võiks parandada andmete kogumise abil innovatiivse tegevuse kohta asjaomastes piirkondades, näiteks erapatentide kohta või innovatiivse tegevuse klastrite iseloomu, ulatuse ja arengupotentsiaali kohta, kaasa arvatud klastrid, mis hõlmavad nii erasektori kui ka avaliku sektori teadusasutusi.
The Community Innovation Surveys and the European Innovation Scoreboard are also helpful in this regard.
Selles osas on abi ka ühenduse innovatsiooniülevaadetest ja Euroopa innovatsiooni tulemustabelist.
The guidelines for action under this heading are the following:
Tegevussuunised selles valdkonnas on järgmised:
Making regional RTD innovation and education supply more efficient and accessible to firms, in particular SMEs, for example by establishing poles of excellence, bringing together high technology SMEs around research and technological institutions, or by developing and creating regional clusters around large companies.
piirkondliku TTA-alase innovatsiooni ja hariduse efektiivsemaks ja ettevõtetele, eelkõige VKEdele, kättesaadavamaks muutmine, näiteks tippkeskuste rajamise, tipptehnoloogiaga tegelevate VKEde teadus- ja tehnoloogiaasutuste juurde koondamise või suurte ettevõtete juurde piirkondlike klastrite loomise ja nende arendamise kaudu;
Providing business support services to enable enterprises, and in particular SMEs, to increase competitiveness and to internationalise, in particular by seizing the opportunities created by the internal market.
ettevõtluse tugiteenuste pakkumine, et võimaldada ettevõtetel, eelkõige VKEdel, suurendada oma konkurentsivõimet ja osaleda rahvusvahelisel turul, eelkõige kasutades ära siseturu loodud võimalusi.
Business services should prioritise the exploitation of synergies (for example, technology transfer, science parks, ICT communication centres, incubators and related services, cooperation with clusters) and give more traditional support in the areas of management, marketing, technical support, recruitment, and other professional and commercial services.
Ettevõtlusteenused peaksid seadma esikohale sünergia ärakasutamise (nt tehnosiirde, teaduspargid, side- ja infotehnoloogia keskused, inkubaatorid ja nendega seotud teenused, koostöö klastritega) ning pakkuma traditsioonilisemat toetust juhtimise, turustamise, tehnilise abi, värbamise ning muude kutse- ja kommertsteenuste valdkonnas;
Ensuring full exploitation of European strengths in the area of eco-innovations.
Euroopa Liidu tugevate külgede täielik ärakasutamine ökoinnovatsiooni valdkonnas.
Eco-innovations should be promoted, together with the improvement of SME practices through the introduction of environmental management systems.
Ökoinnovatsiooni tuleks soodustada, samuti täiustada VKEde tegevust keskkonnajuhtimissüsteemide kasutusele võtmise kaudu.
By investing in this area now, EU businesses will be in a strong position in the near future when other regions appreciate the need for such technologies.
Kui sellesse valdkonda investeeritakse praegu, siis on ELi ettevõtted tugeval positsioonil lähitulevikus, kui muud piirkonnad hakkavad hindama sellise tehnoloogia vajalikkust.
This is an area with a clear link to the Competitiveness and Innovation Framework Programme.
See valdkond on selgelt seotud konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammiga;
Promoting entrepreneurship and facilitating the creation and development of new firms.
ettevõtluse soodustamine ning uute ettevõtete arendamise ja loomise edendamine.
Emphasis should also be placed on promoting spin-out and spin-off companies from research institutions or firms using a variety of techniques (for example, awareness raising; prototyping; tutoring and the provision of managerial and technological support to potential entrepreneurs).
Samuti tuleks rõhku panna teadusasutuste või ettevõtete spin-out- ja spin-off-firmade edendamisele, kasutades erinevaid meetodeid (näiteks teadlikkuse parandamine, prototüüpide loomine, juhendamine ning juhtimisalase ja tehnoloogilise abi pakkumine potentsiaalsetele ettevõtjatele).
It is important to ensure that companies, including SMEs, can make commercial use of research results.
On oluline tagada, et ettevõtted, kaasa arvatud VKEd, saaksid kasutada teadustöö tulemusi ärilistel eesmärkidel.
Business services should preferably be delivered by the private sector or by mixed public-private organisations.
Eelistatavalt peaks ettevõtlusteenuseid pakkuma erasektor või organisatsioonid, mis kuuluvad nii avalikku kui ka erasektorisse.
The services should be top-class, readily available, easy to access and responsive to the needs of SMEs.
Need teenused peaksid olema tipptasemel, kergesti kättesaadavad ja juurdepääsetavad ning vastama VKEde vajadustele.
The quality of the services should be defined and monitored and there should be coherence between service providers, e.g. by establishing public-private partnerships and one-stop shops.
Nende kvaliteet tuleb määratleda ja seda tuleb kontrollida ning teenusepakkujate tegevus tuleb viia ühtsetele alustele, nt avaliku sektori ja erasektori partnerluse loomise ning tervikteenuse pakkumise kaudu.
Administrative procedures are often too complex.
Halduskord on sageli liiga keeruline.
Information and initial support should be available from a network of one-stop shops, which could provide the interface between the public sector and the grant applicant; this should include the various actions cofinanced by cohesion policy.
Informatsioon ja esialgne toetus peaks olema kättesaadav tervikteenuse pakkujate võrgu kaudu, mis võiks olla vahendajaks avaliku sektori ja toetuse taotleja vahel; see peaks hõlmama kõiki erinevaid tegevusi, mida kaasrahastatakse ühtekuuluvuspoliitika raames.
These providers should have competence for the full range of State aids — independently of national or regional responsibilities — and targets for the efficiency of their operation which are monitored regularly.
Need teenusepakkujad peaksid olema pädevad kogu riigiabi valdkonnas – riiklikest või piirkondlikest kohustustest sõltumatult – ja nende tegevuse tõhusust tuleks regulaarselt kontrollida.
Whenever the circumstances are appropriate, tailored support should be made available to specific categories of business (e.g. start-ups or recently transferred companies) or entrepreneurs (e.g. young people, women, older workers or those from ethnic minority communities).
Sobivate tingimuste olemasolu korral tuleks eri kategooriatesse kuuluvatele ettevõtetele (nt tegevust alustavad ettevõtted või ettevõtted, mis on hiljuti vahetanud omanikku) või ettevõtjatele (nt noored inimesed, naised, vanemaealised töötajad või rahvusvähemuste kogukondadest pärit inimesed) pakkuda toetust, mis vastab nende konkreetsetele vajadustele.
Entrepreneurship education should also be encouraged in schools.
Ka koolides tuleks soodustada ettevõtlusalase hariduse andmist.
Promote the information society for all
Infoühiskonna kõigile kättesaadavaks tegemine
The dissemination of ICT across the Union's economy represents a major lever for improving both productivity levels and the competitiveness of regions.
Side- ja infotehnoloogia levitamine kogu liidu majanduses on võimas hoob nii piirkondade tootlikkuse kui konkurentsivõime parandamiseks.
The dissemination of ICT also encourages the re-organisation of production methods and the emergence of new business and private services.
Side- ja infotehnoloogia levitamine ergutab ka tootmismeetodite ümberkorraldamist ning uute ettevõtete ja erateenuste esilekerkimist.
The efficient and effective delivery of public services — in particular e-government and e-health — has a significant potential for economic growth and for enabling new services.
Tõhusad ja tulemuslikud avalikud teenused – eelkõige e-valitsus ja e-tervishoiuteenused – suurendavad märkimisväärselt majanduskasvu ja uute teenuste võimaldamise potentsiaali.
Technology dissemination can contribute to regional development by favouring the creation and growth of poles of excellence in ICT activities and developing connectivity and networking among enterprises and SMEs in particular.
Tehnoloogia laialdasem kasutuselevõtt edendab regionaalarengut, soodustades side- ja infotehnoloogia tippkeskuste rajamist ja kasvu ning arendades ühenduvust ja suhtlemist ettevõtete, eriti VKEde vahel.
Measures should encourage the development of products and services with a view to facilitating and stimulating private investment in ICT while guaranteeing competition in the ICT sector.
Meetmed peaksid ergutama toodete ja teenuste arendamist, eesmärgiga soodustada ja stimuleerida erainvesteeringuid side- ja infotehnoloogiasse, tagades samal ajal konkurentsi nimetatud sektori sees.
Policy measures should therefore focus on connectivity.
Poliitikameetmed peaksid seepärast keskenduma ühenduvusele.
This includes improving innovation support services for SMEs with the particular objective of boosting technology transfer between research institutions and enterprises.
See hõlmab VKEdele suunatud innovatsiooni tugiteenuste parandamist eesmärgiga hoogustada tehnosiiret teadusasutuste ja ettevõtete vahel.
It also requires the development of the skills needed in the knowledge economy and to develop content through the delivery of applications and services (such as e-government, e-business, e-learning and e-health), which provide interesting alternatives to other, often more costly, service delivery models.
See nõuab ka teadmistepõhises majanduses vajalike oskuste arendamist ning infosisu arendamist rakenduste ja teenuste osutamise teel (nagu näiteks e-valitsus, e-äri, e-kool ja e-tervishoid), mis pakuvad huvitavat alternatiivi muudele, sageli kulukamatele teenuse osutamise mudelitele.
This is particularly relevant for remote and sparsely populated areas, as well as for the outermost regions, islands or areas with natural handicaps.
See on eriti oluline kaugematel ja hõredalt asustatud aladel, samuti äärepoolseimates piirkondades, saartel ja loodusliku halvemusega piirkondades.
Clearly the use and development of products and content-based services can work only if the appropriate infrastructure is available and capable of supporting broadband services.
On selge, et toodete ja sisupõhiste teenuste kasutamine ja arendamine saab toimida üksnes siis, kui asjakohane infrastruktuur on kättesaadav ja suudab toetada lairibateenuseid.
It is therefore important that an appropriate broadband communication infrastructure be available across the Union at an accessible cost.
Seepärast on oluline, et asjakohane lairibaside infrastruktuur oleks kasutatav kogu ELis kättesaadava hinnaga.
As a general rule, investment in ICT infrastructure should take into account rapid technological development, respect for the principles of technological neutrality and open access.
Üldjuhul tuleks side- ja infotehnoloogia infrastruktuuri investeerimisel arvesse võtta tehnoloogia kiiret arengut ning järgida tehnoloogia neutraalsuse ja vaba juurdepääsu põhimõtteid. Kooskõla konkurentsieeskirjade ja elektroonilise side reguleerimisraamistikuga on äärmiselt oluline.
Compliance with competition rules and with the implementation of the regulatory framework for electronic communications is essential.
Meetmed peavad põhinema olemasoleva majandusstruktuuriga seotud taustanäitajatel (kaasa arvatud tööstuslik spetsialiseerumine; ühenduvus side- ja infotehnoloogiatega ning piirkondlike majanduskeskuste vaheline potentsiaalne sünergia).
Actions need to be based on context indicators related to the existing economic structure (including industrial specialisation; level of economic development; quality of connectivity to ICTs and potential synergies between regional poles of economic activity).
Piirkondlike vajaduste väljaselgitamisel tuleks võtta arvesse ühenduse praegusi side- ja infotehnoloogiat edendavaid algatusi, eelkõige “i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvuks ja tööhõiveks”.
Given that ICTs cut across all sectors of economy and society, it is imperative that Member States and regions develop compatible information society strategies which ensure coherence and integration among sectors, by balancing supply and demand measures on the basis of local requirements, stakeholders' participation, and strong public political support.
Arvestades seda, et side- ja infotehnoloogia hõlmab kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid sektoreid, on tingimata vaja, et liikmesriigid ja piirkonnad arendaksid ühituvaid infoühiskonna strateegiad, mis tagavad sektoritevahelise ühtsuse ja lõimumise, viies kohalike nõudmiste, sidusrühmade osalemise ning tugeva avaliku poliitika toetuse alusel tasakaalu pakkumise ja nõudluse meetmed.
The guidelines for action are as follow:
Tegevussuunised on järgmised:
Ensuring uptake of ICTs by firms and households and promoting development through balanced support for the supply and demand of ICT products and both public and private services, as well as through increased investment in human capital.
tagada, et ettevõtted ja majapidamised võtavad kasutusele side- ja infotehnoloogia, ning soodustada arengut tasakaalustatud toetuse kaudu side- ja infotehnoloogia toodete ja nii avaliku kui ka erasektori teenuste pakkumisele ja nõudlusele ning samuti suurema inimkapitali investeerimise kaudu.
These actions should increase productivity, promote an open and competitive digital economy and an inclusive society (for example, improving accessibility for disabled and elderly people), and thus boost growth and jobs.
Need tegevused peaksid suurendama tootlikkust, soodustama avatud ja konkurentsivõimelist digitaalmajandust ning osalusühiskonda (näiteks parandades puuetega inimeste ja vanemaealiste juurdepääsu teenustele), ning seega hoogustama majanduskasvu ja tööhõivet;
Ensuring availability of ICT infrastructure and related services where the market fails to provide it at an affordable cost and to an adequate level to support the required services, especially in remote and rural areas and in new Member States.
tagada side- ja infotehnoloogia infrastruktuuri ning sellega seotud teenuste kättesaadavus, kui turg ei suuda pakkuda seda mõistliku hinna eest ja küllaldasel tasemel, et toetada vajalikke teenuseid, eriti kaugemates ja maapiirkondades ning uutes liikmesriikides.
Improve access to finance
Parem juurdepääs rahastamisvõimalustele
Another key ingredient for the promotion of knowledge and innovation is to facilitate access to finance.
Veel üheks võtmetähtsusega teguriks teadmiste ja innovatsiooni edendamisel on hõlbustada juurdepääsu rahastamisvõimalustele.
For the purpose of fostering growth and job creation, it must be sufficiently rewarding for entrepreneurs and enterprises to invest in the development and production of goods and services rather than to focus efforts, for example, on rent-seeking activities.
Majanduskasvu ja töökohtade loomise soodustamiseks peab ettevõtjatel ja ettevõtetel olema piisavalt tasuv investeerida kaupade ja teenuste arendamisesse ja tootmisse, selle asemel et tegelda näiteks rentimisega.
Access to finance in this context is often difficult, thus creating an obstacle to growth and job-creation.
Juurdepääs finantsidele on sageli keeruline, mis on takistuseks majanduskasvule ja töökohtade loomisele.