natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this respect the expert questions the claims made by Italy in its letter dated 25 May 2005 that there would be a learning curve which would reduce the time needed for the later ships in a series.
Selles suhtes seab ekspert kahtluse alla Itaalia 25. mai 2005. aasta kirjas esitatud väited, et läbitav õppimiskõver vähendab sama seeria hilisemate laevade ehitamiseks kuluvat aega.
While this assumption is correct when ships are built in the same yard and with the same methods, it is, according to the expert, not correct when the same type of ship is built in different locations, with different teams, as would have been the case under the December 2000 plan.
Kuigi see oletus kehtib laevade puhul, mis ehitatakse ühes ja samas tehases ja samu meetodeid kasutades, ei kehti see eksperdi arvates juhul, kui sama tüüpi laevu ehitavad erinevad meeskonnad eri kohtades, nagu 2000. aasta detsembri plaan seda ette nägi.
The Commission notes that the three sister ships 6077, 6078 and 6079 would not have been built at the same yards and with the same production methods under the December 2000 plan.
Komisjon märgib, et 2000. aasta plaani kohaselt ei oleks kolme sõsarlaeva – 6077, 6078 ja 6079 – ehitatud ühes ja samas tehases ja samu tootmismeetodeid kasutades.
It also notes that according to Italy ship 6079 is in fact not the third in a series but the fifth, and that labour savings of 16 % and 8 % for the first and second sister ships had already been achieved.
Samuti märgib ta, et Itaalia sõnul ei ole laev 6079 seerias tegelikult kolmas, vaid viies, ning esimese ja teise sõsarlaeva ehitamisel on tööjõuga seotud kulusid hoitud juba kokku vastavalt 16 % ja 8 %.
To expect additional efficiency gains and time savings for each further ship is even less plausible for the last two ships in a series of five than in a series of three ships.
Loota täiendavat efektiivsuse kasvu ja aja kokkuhoidu viiest laevast koosneva seeria kahe viimase laeva puhul on veelgi ebatõenäolisem kui kolmest laevast koosneva seeria puhul.
The Commission therefore considers that the estimated reductions in production times for ships 6078 and 6079 in the plan dating from 2000 were unrealistic.
Seepärast leiab komisjon, et laevade 6078 ja 6079 tootmisaja hinnanguline vähendamine 2000. aasta plaanis ei olnud reaalne.
Missing evidence
Tõendite puudumine
The technical expert consulted by the Commission following the initiation of the formal procedure provided the Commission with some examples of what kind of information Italy/Fincantieri could have provided to show that Fincantieri really had the intention and the capability to deliver all five ships by the end of 2003.
Tehniline ekspert, kellega komisjon pärast ametliku menetluse algatamist nõu pidas, tõi komisjonile näiteid selle kohta, millist teavet Itaalia/Fincantieri oleks võinud komisjonile esitada, et tõendada Fincantieri tegelikku tahet ja võimet kõik viis laeva 2003. aasta lõpuks üle anda.
Another such example would be contracts with subcontractors, which should have been concluded before the end of July 2001 according to the process description presented by Italy, and in any event before September 2001.
Teise näitena võiks nimetada lepinguid alltöövõtjatega, mis oleksid vastavalt Itaalia esitatud protsessikirjeldusele pidanud olema sõlmitud enne 2001. aasta juulikuu lõppu ja igal juhul enne 2001. aasta septembrit.
However, Italy has only presented a list of subcontractors that potentially work for Fincantieri.
Ent Itaalia on esitanud vaid Fincantieri võimalike alltöövõtjate loetelu.
A third example of proof that could have been provided would be actual dates of downpayments on contracts or performance bonds/bank guarantees arranged for the orders and normally produced against payment of the first instalment for a new ship.
Kolmandaks oleks tõendina võinud esitada näiteks lepingu alusel tehtud sissemaksete kuupäevad või tellimuste täitmisgarantiid/pangagarantiid, mis antakse tavaliselt uue laeva eest esimese osamakse tegemise järel.
Italy and Fincantieri did not provide any such evidence of Fincantieri's intention and ability to deliver all the ships by the end of 2003, including ship 6079, even though by letter dated 26 August 2005 the Commission informed Italy that precisely this type of information would have been useful.
Itaalia ja Fincantieri ei esitanud ühtki sellist tõendit Fincantieri kavatsuse ja võime kohta anda kõik laevad, sealhulgas laev 6079, üle 2003. aasta lõpuks, kuigi oma 26. augusti 2005. aasta kirjas teavitas komisjon Itaaliat sellest, et taolise teabe esitamine oleks olnud kasulik.
The lack of such information further supports the Commission's view that the December 2000 production plan was unrealistic and that ship 6079 could not have been delivered by the end of 2003.
Sellise teabe puudumine toetab veelgi komisjoni arvamust, et 2000. aasta tootmisplaan oli teostamatu ja laeva 6079 ei oleks olnud võimalik 2003. aasta lõpuks üle anda.
Expected delivery of the ship
Laeva eeldatav üleandmine
The Commission finally notes that according to a press release issued on 20 June 2005 by the ship operator (Holland America Line), the vessel in question (ship 6079), to be named MS Noordam, is to be delivered in January 2006.
Lõpuks märgib komisjon, et vastavalt laevandusettevõtja (Holland America Line) 20. juuni 2005. aasta pressiteatele antakse kõnealune laev (laev 6079), mille nimeks saab MS Noordam, üle 2006. aasta jaanuaris.
The Commission notes that if this information on the delivery date is correct, the aid could not have been granted by Italy even if the Commission had allowed an extension of the delivery limit until the end of October 2005, as requested by Italy.
Komisjon märgib, et kui see teave üleandmistähtaja kohta on õige, ei oleks Itaalia saanud abi anda ka juhul, kui komisjon oleks lubanud üleandmistähtaega pikendada 2005. aasta oktoobrini, nagu Itaalia taotles.
The Commission has analysed the information provided by Italy following the Commission decision to open a formal investigation into the technical ability to deliver all the ships that were scheduled for delivery in 2003 according to Fincantieri's December 2000 plan, and in particular hull 6079.
Komisjon on analüüsinud teavet, mille Itaalia esitas pärast komisjoni otsust algatada ametlik uurimine, et selgitada välja Fincantieri tehniline suutlikkus anda vastavalt oma 2000. aasta plaanile kõik laevad, eeskätt alus 6079, üle 2003. aastal.
In the Commission's view the information that Italy has provided has not dispelled the doubts it raised concerning the feasibility of the December 2000 plan submitted by Italy.
Komisjoni arvates ei ole Itaalia esitatud teave hajutanud kahtlusi, mis tal tekkisid seoses Itaalia esitatud 2000. aasta detsembri tootmisplaani teostatavusega.
The original doubts were shared by an independent expert.
Algseid kahtlusi jagas ka sõltumatu ekspert.
The new information was assessed by another independent expert, who also came to the same conclusion as the Commission.
Uut teavet hindas teine sõltumatu ekspert, kes jõudis samuti komisjoniga samale järeldusele.
Italy had the opportunity to comment on the conclusions set out in the reports by both experts.
Itaalial oli võimalus esitada märkusi mõlema eksperdi aruannetes toodud järelduste kohta.
Based on its assessment of all the available facts the Commission comes to the conclusion that the original production plan, with delivery of all five notified cruise ships before the end of 2003, was unrealistic.
Hinnanud kõiki kättesaadavaid fakte, jõudis komisjon järeldusele, et algne tootmisplaan, mille kohaselt kõik viis nimetatud matkelaeva pidi üle antama enne 2003. aasta lõppu, oli teostamatu.
The doubts concerning the ability to deliver ship 6079 by the end of 2003 have therefore been confirmed.
Seega leidsid kinnitust kahtlused Fincantieri suutlikkuse kohta anda laev 6079 üle 2003. aasta lõpuks.
The Commission notes that it has already authorised an extension of the delivery limit for four ships produced by Fincantieri, in accordance with Article 3(2) of the Shipbuilding Regulation.
Komisjon märgib, et ta on laevaehitusmääruse artikli 3 lõike 2 alusel pikendanud juba nelja Fincantieri toodetava laeva üleandmistähtaega.
That provision applies only to unexpected disruptions of a substantial and defensible nature due to exceptional circumstances, unforeseeable and external to the company, and the Court has already stated that it should be given a restrictive interpretation.
Seda sätet kohaldatakse vaid selliste ootamatute, oluliste ja põhjendatud katkestuste puhul, mis tulenevad erandlikest, ettenägematutest ja ettevõtja välistest asjaoludest ning kohus on juba võtnud seisukoha, et seda tuleb tõlgendada kitsendavalt.
On the basis of the conclusion set out in paragraph 70, an extension of the delivery limit is not defensible, and for this reason the Commission cannot authorise an extension of the delivery limit for hull 6079,
Punktis 70 toodud järelduse põhjal ei ole üleandmistähtaja pikendamine põhjendatud ning seepärast ei saa komisjon laeva 6079 üleandmistähtaega pikendada,
The three-year delivery limit laid down in Article 3(2) of Council Regulation No 1540/98 cannot be extended for ship 6079 built by Fincantieri.
Nõukogu määruse nr 1540/98 artikli 3 lõikes 2 sätestatud kolmeaastast üleandmistähtaega ei saa Fincantieri ehitatava laeva 6079 puhul pikendada.
The contract-related operating aid for the ship may accordingly not be implemented.
Seega ei saa sellele laevale lepinguga seotud tegevusabi anda.
Italy shall inform the Commission, within two months of notification of this Decision, of the measures taken to comply with it.
Itaalia teavitab komisjoni otsuse järgimiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse kättesaamist.
Done at Brussels, 23 November 2005.
Brüssel, 23. november 2005.
OJ C 30, 5.2.2005, p. 12.
ELT C 30, 5.2.2005, lk 12.
See footnote 2.
Vaata joonealust märkust 2.
OJ C 238, 3.10.2002, p. 14 (state aid case N 843/01).
EÜT C 238, 3.10.2002, lk 14 (riigiabi nr N 843/01).
Case T-72/98 Astilleros Zamacona SA v Commission [2000] ECR II-1683.
Kohtuasi T-72/98 Astilleros Zamacona SA v. komisjon [2000] EKL II-1683.
For administrative reasons, a different one from the expert consulted before the formal procedure was initiated.
Halduspõhjustel peeti nõu erineva eksperdiga kui see, keda kasutati enne ametliku menetluse algatamist.
According to Fincantieri's annual report for 2003, ‘2003 was a particularly busy year for the Cruise Ship Business Unit, which was engaged in delivering three ships in a brief period of time’.
Vastavalt Fincantieri 2003. aasta aastaaruandele “oli 2003. aasta eriti kiire aasta matkelaevade ehitamise üksuse jaoks, mis tegeles kolme laeva üleandmisega lühikese ajavahemiku jooksul”.
There were chiefly two reasons for initiating the formal procedure.
Ametlik menetlus algatati peamiselt kahel põhjusel. Esiteks kaheldi kava teostatavuses.
One was doubts concerning the feasibility of the plan, whereby one of the five ships (ship 6077) was to be built at the Ancona shipyard, involving a complex production process in which hull sections had to be moved for assembly to a second yard (ATSM Trieste) and back to Ancona, since the length of Ancona's dock is shorter than the ship.
Kava kohaselt pidi üks viiest laevast (laev 6077) ehitatama Ancona laevatehases. See tähendanuks aga keerulist tootmisprotsessi, mille käigus oleks tulnud laevakere sektsioonid saata monteerimiseks teise tehasesse (ATSM Trieste) ning seejärel tagasi Anconasse, sest Ancona dokk on lühem kui laev.
The Commission points out here that the planned outfitting times for sister ships 6075, 6076 and 6077 were nine, eight and ten months respectively.
Komisjon märgib siinjuures, et sõsarlaevade 6075, 6076 ja 6077 seadistustöödeks kavandati vastavalt üheksa, kaheksa ja kümme kuud.
Nine months for 6078 therefore appeared to be not particularly long, and seven months for 6079 extremely short, given that the outfitting work on that vessel was planned to be carried out simultaneously with ship 6078.
Laeva 6078 jaoks kavandatud üheksa kuud ei olnud seega just eriti pikk aeg ning laeva 6079 jaoks kavandatud seitse kuud oli äärmiselt lühike aeg, arvestades, et selle laeva seadistustööd kavandati teostada laeva 6078 omaga üheaegselt.
The Commission can agree that a certain learning curve exists even when production takes place at different yards, e.g. as regards aspects linked to the central management structure and the supply of major equipment.
Komisjon on nõus, et teatav õppimiskõver toimib ka juhul, kui tootmine toimub eri tehastes, nt keskse juhtimisstruktuuriga seonduvates küsimustes ja peamiste seadmetega varustamises.
Nevertheless, when ships are built in different locations, and even with different production methods, it is clear that this learning curve is much less significant than when there is repeated production in the same yard.
Kui aga laevad ehitatakse eri kohtades ja koguni erinevaid tootmismeetodeid kasutades, on selge, et õppimiskõver omab palju vähem tähtsust kui toodangu korduval valmimisel ühes ja samas tehases.
In its letter dated 12 October 2005, Italy comments on this point.
Itaalia esitas oma märkused selle punkti kohta 12. oktoobri 2005. aasta kirjas.
It considers that there is a learning curve even when ships are built in different locations.
Tema arvates toimib õppimiskõver ka juhul, kui laevad ehitatakse eri kohtades.
By not distributing, over the time-span necessary for actual production, the tonnage relating to the nine ships scheduled for delivery in 2003 (some of which were at an advanced stage of construction by the end of 2002), the expert had concluded by asserting that in 2003 Fincantieri would have had to produce twice the cgt it had produced in the past. That finding was, in Italy's opinion, incorrect since, for the purposes of assessing Fincantieri's production capacities, the tonnage delivered in 2003 did not correspond to the tonnage actually produced in that year.
Jättes 2003. aastal üle antava üheksa laeva (millest mõne ehitus oli 2002. aasta lõpus juba lõppjärgus) kompenseeritud kogumahutavuse jagamata nende tegelikuks tootmiseks vajaliku ajavahemikuga, järeldas ekspert, et 2003. aastal oleks pidanud Fincantieri toodetav CGT olema võrreldes varasemaga kaks korda suurem See tulemus oli Itaalia arvates väär, kuna Fincantieri tootmisvõimsuse hindamise eesmärgil kasutatav 2003. aasta kogumahutavus ei vastanud sel aastal tegelikult valminud laevade kogumahutavusele.
One such example is orders to suppliers for main items such as propulsion systems or main power generators.
Näitena võiks nimetada varustajatele esitatud tellimusi selliste olulisemate komponentide hankimiseks nagu jõuseadmed või põhilised elektrigeneraatorid, .
These have to be ordered at an early stage so as to be sure to receive them in time.
Selleks et need osad kindlasti õigel ajal saabuksid, tuleb need tellida tootmise varases järgus.
Neelie kroes
komisjoni liige
on the State Aid schemes implemented by Slovenia in the framework of its legislation on Carbon Dioxide Emission Tax
riigiabi kavade kohta rakendanud Sloveenia süsinikdioksiidi saastemaksu käsitlevate õigusaktide raames
(notified under document number C(2005) 4435)
(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4435 all)
(Only the Slovene version is authentic)
(Ainult sloveenikeelne versioon on autentne)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provision(s) cited above,
olles teinud huvitatud isikutele ettepaneku märkuste esitamiseks vastavalt eespool nimetatud sätetele
On 18 October 2002, the Slovene authorities informed the Commission about the existence of a State aid scheme whereby certain categories of companies benefit from a tax reduction under the national CO2 emission tax.
Sloveenia ametiasutused teatasid 18. oktoobril 2002 komisjonile sellisest riigiabi kavast, mille kohaselt teatavate äriühingute suhtes kohaldatakse maksuvähendust riiklikust CO2 saastemaksust.
The scheme was registered at the Commission as case SI 1/2003.
Kava registreeriti komisjonis numbri all SI 1/2003.
The scheme had previously been approved by the national State aid authority of Slovenia in conformity with Annex IV, Chapter 3, paragraph 2 of the Treaty of Accession of the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia to the European Union (Treaty of Accession), on the basis of the Community Guidelines on State aid for environmental protection (Environmental guidelines).
Kava oli varem heaks kiitnud Sloveenia riigiabiga tegelev riiklik ametiasutus kooskõlas Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise lepingu (ühinemisleping) IV lisa 3. peatüki lõikega 2, toetudes keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (keskkonnakaitse suunised).
Due to the lack of complete information concerning the measure, the Commission asked Slovenia for further clarification and the scheme could not be included in the existing aid list under the Appendix to the Annex IV of the Treaty of Accession.
Et täielik teave meetme kohta puudus, küsis komisjon Sloveenialt edasisi selgitusi ja kava ei olnud võimalik lülitada olemasolevasse, ühinemislepingu IV lisa liitele vastavasse abinimekirja.
Further information was submitted to the Commission by the Slovene authorities on 7 November 2002, 1 April 2003, 16 May 2003, 1 October 2003, 4 February 2004, 1 June 2004, 17 September 2004 and 28 September 2004.
Sloveenia ametiasutused andsid komisjonile lisateavet 7. novembril 2002, 1. aprillil 2003, 16. mail 2003, 1. oktoobril 2003, 4. veebruaril 2004, 1. juunil 2004, 17. septembril 2004 ja 28. septembril 2004.
Two meetings took place between the Slovene authorities and the Commission on 24 November 2003 and 8 March 2004.
novembril 2003 ja 8. märtsil 2004 toimus Sloveenia ametiasutuste ja komisjoni vahel kaks kohtumist.
Meanwhile, major changes took place in the EU legislation that had a significant impact on the Slovene CO2 tax system:
Vahepeal tehti ELi õiguses põhjalikke muudatusi, mis mõjutasid oluliselt Sloveenia CO2 heitmete maksustamise süsteemi:
the Council Directive 2003/96 of 27 October 2003 on the taxation of energy products and electricity(‘Energy Taxation Directive’),
nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergiamaksustamise ühenduse raamistik (“energiamaksustamise direktiiv”);
the Directive 2003/87/EC of the European Parliament and Council of 13 October 2003 establishing a scheme for greenhouse gas emission allowances trading within the Community and amending Council Directive 96/61/EC (‘Directive on emission trading’), and
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (“heitkogustega kauplemise direktiiv”);
the Directive 2004/8/EC of the European Parliament and Council of 11 February 2004 on the promotion of cogenerationhave entered into force on their respective days of publication.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2004/8/EÜ, soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks,mis kõik jõustusid asjaomasel avaldamise päeval.
Consequently, the Slovene authorities decided to modify their tax scheme, and notified the new — at that time draft — legislation to the Commission.
Sellest tulenevalt otsustasid Sloveenia ametiasutused muuta oma maksukava ja edastasid komisjonile uute õigusaktide eelnõud.
The Commission registered the new scheme in June 2004, under the number N 402/2004.
Komisjon registreeris uue kava 2004. aasta juunis numbri N 402/2004 all.
Based on the information at its disposal, the Commission had doubts as to the compatibility of certain parts of both measures SI 1/2003 and N 402/2004 with the common market.
Komisjonil oli oma käsutuses oleva teabe põhjal kahtlusi, kas meetmete SI 1/2003 ja N 402/2004 teatavad osad on ühisturuga kokkusobivad.
Thus, on 14 December 2004, it initiated a formal investigation procedure on the basis of articles 4.4 and 6 of Council Regulation (EC) No 659/1999 on the rules for the application of article 93 of the EC Treaty and requested the Slovene authorities to submit their comments (the‘Opening Decision’).
Seega algatas komisjon 14. detsembril 2004 nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artikli 4 lõike 4 ja artikli 6 alusel ametliku uurimismenetluse ja nõudis Sloveenia ametiasutustelt märkuste esitamist (“uurimismenetluse algatamise otsus”).
A meaningful summary of that Opening Decision was published on 22 February 2005 in the Official Journal of the European Union.
Kõnealuse otsuse sisukokkuvõte avaldati 22. veebruaril 2005 Euroopa Liidu Teatajas.
All interested parties were invited to submit their comments within one month of the date of publication.
Kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles esitama oma märkused ühe kuu jooksul alates avaldamiskuupäevast.
After the opening of the formal investigation procedure, the Commission registered the case number C 47/2004 for case SI 1/2003 and the case number C 44/2004 for case N 402/2004.
Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist registreeris komisjon juhtumi SI 1/2003 numbri C 47/2004 all ja juhtumi N 402/2004 numbri C 44/2004 all.
By letter dated 18 January 2005, registered on 20 January 2005, the Slovene authorities submitted their comments with regard to the doubts raised by the Commission in its Opening Decision.
jaanuari 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 20. jaanuaril 2005, esitasid Sloveenia ametiasutused oma märkused kahtluste kohta, mille komisjon oma uurimismenetluse algatamise otsuses oli tõstatanud.
On 4 April and 7 July 2005, the Commission sent further questions to the Slovene authorities, which were answered respectively by letters dated 17 May and 8 August 2005.
aasta 4. aprillil ja 7. juulil saatis komisjon Sloveenia ametiasutustele lisaküsimused, millele vastati 17. mai ja 8. augusti 2005. aasta kirjades.
The Commission did not receive any comments from third parties.
Kolmandatelt isikutelt komisjon märkusi ei saanud.
For an easier understanding of the amendments introduced by the new legislation, the Opening Decision covered both the old system of tax reductions (case SI 1/2003) and the new scheme (case N 402/2004).
Uute õigusaktide kohaselt tehtavate muudatuste hõlpsamaks mõistmiseks sisaldas uurimismenetluse algatamise otsus nii vana maksuvähenduskava (juhtum SI 1/2003) kui ka uut kava (juhtum N 402/2004).
For reasons of clarity and coherence, the present decision also covers both cases C 44/2004 and C 47/2004.
Selguse ja järjepidevuse huvides hõlmab käesolev otsus samuti nii juhtumit C 44/2004 kui ka juhtumit C 47/2004.
SCHEME C 47/2004 (EX CASE SI 1/2003)
KAVA C 47/2004 (ENDINE JUHTUM SI 1/2003)
DESCRIPTION OF THE SCHEME
KAVA KIRJELDUS
The scheme is based on the ‘Regulation on tax for air pollution with CO2 emissions’ of 17 October 2002, and entered into force in Slovenia in October 2002 (the ‘Regulation’).
Kava põhineb 17. oktoobri 2002. aasta määrusel, mis käsitleb CO2 heitmete tekitatava õhusaaste vastast maksu (edaspidi “määrus”) ja mis jõustus Sloveenias 2002. aasta oktoobris.
The new, modified legislation (scheme C 44/2004) entered into force on 1 May 2005, and replaced the Regulation.
Uus, muudetud õigusakt (kava C 44/2004) jõustus 1. mail 2005 ja asendas kõnealuse määruse.
Therefore, by the present decision the Commission assesses the compatibility of the Regulation with the common market, covering the period of time between 1 May 2004 (date of accession of Slovenia to the EU) and 1 May 2005 (end of application of the Regulation).
Seepärast hindab komisjon käesolevas otsuses määruse kokkusobivust ühisturuga, analüüsides ajavahemikku 1. maist 2004 (mil Sloveenia ühines ELiga) 1. maini 2005 (määruse kohaldamise lõppkuupäev).
The Regulation foresaw a tax levied on the basis of the quantity of CO2 emitted by each installation.
Määruses on ette nähtud maks, mis määratakse igast rajatisest eralduvate CO2 heitmete koguse põhjal.