natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In case significant signs of leaf or crown damage (event code 6) or other damage (event code 7) are observed, an additional assessment should be made according to the submanual on crown condition and its guidelines for the assessment of the cause of damage.
Lehtede või võra märkimisväärsete kahjustuste (protsessi kood 6) või muude kahjustuste (protsessi kood 7) puhul tuleb teha lisahindamist vastavalt võraseisundi juhendile ja selle juhistele kahjustuste põhjuste hindamise kohta.
Part of the crown observed
Vaadeldav võra osa
1 top of the crown
1 võra tipp
2 middle of the crown
2 võra keskosa
3 top and middle of the crown
3 võra tipp ja keskosa
Flowering phases
Õitsemise faasid
The number of male flowers that are in the described stage or have already passed this stage is to be recorded using the following classification:
Kirjeldatud faasis või selle faasi läbinud isasõite arv tuleb dokumenteerida vastavalt järgmisele klassifikatsioonile:
0 the phase is absent
0 faas puudub
1 the phase is present (e.g. three or more male (staminate) inflorescences).
1 faas olemas (näiteks kolm või enam isasõisikut)
Needle appearance, leaf unfolding, autumn coloring and leaf fall
Okaste ja lehtede ilmumine, sügisene värvimuutus ja lehtede langemine
The proportion of needles or leaves of the visible part of the crown that are in the described stage or have already passed this stage is to be recorded using the following classification:
Kirjeldatud faasis või selle faasi läbinud okaste või lehtede hulk võra nähtavas osas tuleb dokumenteerida vastavalt järgmisele klassifikatsioonile:
Shedding of green leaves
Roheliste lehtede langemine
Shedding of green leaves caused by e.g. hail, windstorms, insects or drought should be recorded using the following classification (according to the ‘recording of biotic and abiotic (damaging) events’, but on the individual tree level):
Roheliste lehtede langemist, mille on põhjustanud näiteks rahe, tormituuled, putukad või kuivus, tuleb dokumenteerida vastavalt järgmisele klassifikatsioonile (kooskõlas biootiliste ja abiootiliste (kahjustavate) nähtuste dokumenteerimisega, kuid üksikpuu tasandil):
Frost damage of needles, leaves or flowers
Okaste, lehtede ja õite külmakahjustused
Damage of needles, leaves or flowers caused by late frost in spring should be recorded using the following classification:
Hiliskevadisest külmast põhjustatud okaste, lehtede ja õite külmakahjustused tuleb dokumenteerida vastavalt järgmisele klassifikatsioonile:
If significant signs of leaf or crown damage (event code 6) or other damage (event code 7) are observed, then an additional assessment should be made according to the submanual on crown condition and its guidelines for the assessment of the causes of damage.
Lehtede või võra märkimisväärsete kahjustuste (protsessi kood 6) või muude kahjustuste (protsessi kood 7) puhul tuleb teha lisahindamist vastavalt võraseisundi juhendile ja selle juhistele kahjustuste põhjuste hindamise kohta.
Information with regard to additional information on damages causes
Teave kahjustuste põhjusi käsitleva lisateabe kohta
1 Upper crown
1 Võra ülaosa
2 Lower crown
2 Võra alaosa
3 Patches/by branches
3 Laiguti/okste kaupa
4 Total crown
4 Kogu võra
Affected parts of a tree and location in the crown
Puu kahjustatud osad ja nende asukoht võras
Affected part
Kahjustatud osa
Symptom specification
Sümptomi kirjeldus
Leaves/needles
Lehed/okkad
Current year needles
Jooksva aasta okkad
Partly or totally devoured/missing
Osaliselt või täielikult söödud/puuduvad
holes or partly devoured/missing
Augud või osaliselt söödud/puuduvad
Upper crown
Võra ülaosa
Older needles
Vanemad okkad
notches (leaf/needle margins affected)
Sälgud (lehe/okka ääred kahjustatud)
Lower crown
Võra alaosa
Needles of all ages
Igas vanuses okkad
totally devoured/missing
Täielikult söödud/puuduvad
Patches/branchwise
Laiguti/okste kaupa
Broadleaves (incl. evergreen spec.)
Lehtpuud (kaasa arvatud igihaljad liigid)
Skeletonised
Skeletistunud
Total crown
Kogu võra
Mined
Kaevandid
Premature falling
Enneaegne langemine
Light green to yellow discoloration
Värvimuutus helerohelisest kollaseni
Overall
Üleni
Red to brown discoloration (incl. necrosis)
Värvimuutus punasest pruunini (kaasa arvatud nekroos)
flecking, spots
Täpid, laigud
Bronzing
Pronksjas
Marginal
Leheservadel
Other color
Muud värvi
Banding
Tekstuur
Interveinal
Leheroodude vahel
tip, apical
Ots, apikaal
along veins
Piki leheroodusid
microfilia (small leaves)
Mikrofüllia (väikelehisus)
other abnormal size
Muu ebanormaalne suurus
Deformations
Deformatsioonid
Curling
Keerdunud
Bending
Kooldunud
Rolling
Rullunud
stalk twisting
Vars väändunud
Folding
Kortsunud
Galls
Pahad
Wilting
Kärbunud
other deformations
Muud deformatsioonid
other symptom
Muud sümptomid
Signs of insects
Putukate tegevuse tunnused
black coverage on leaves
Must kord lehtedel
Nest
Pesad
adults, larvae, nymph, pupae, egg masses
Valmikud, vastsed, nümfid, nukud, munakogumid
Signs of fungi
Seente tegevuse tunnused
white coverage on leaves
Valge kord lehtedel
fungal fruiting bodies
Seente viljakehad
Other signs
Muud tunnused
Branches/shoots & buds
Oksad/võsud ja pungad
Current year shoots
Jooksva aasta võsud
devoured/missing
Söödud/puuduvad
diameter < 2 cm (twigs)
läbimõõt < 2 cm (raod)
Broken
Murtud
diameter 2 - < 10 cm
läbimõõt 2 – < 10 cm
Dead/dying
Surnud/suremas
Patches
Laiguti
diameter >= 10 cm
läbimõõt > = 10 cm
Abortion
Kängunud
varying size
Erinevad suurused
Necrosis
Nekroos
Top leader shoot
Ülemine juhtvõrse
Wounds (debarking, cracks etc.)
Vigastused (koorimine, praod jne)
Debarking
Koorimine
Cracks
Praod
other wounds
Muud vigastused
Resin flow (conifers)
Vaigu eritumine (okaspuud)
Slime flux (broadleaves)
Lima eritumine (lehtpuud)
Decay/rot
Kõdu/mäda
bending, drooping, curving
Kooldunud, longus, kõverdunud
Cankers
Seenvähk
Tumours
Kasvajad
witches broom
Witches’ broom
boring holes, boring dust
Uuristamisel tekkinud augud, tolm
white dots or covers
Valged täpid või kiht
Stem/collar
Tüvi/juurekael
Crown stem
Tüve võraosa
Bole
Tüvi
cracks (frost cracks, …)
Praod (külmalõhed, …)
Roots (exposed) & collar
Juured (nähtavad) ja juurekael
Whole trunk
Kogu tüvi
Longitudinal ridges (frost ribs, …)
Pikisuunalised vallid (külmaribid, …)
tilted
Kaldu
fallen (with roots)
Ümberkukkunud (koos juurtega)
broken
Murdunud
yellow to orange blisters
Villid kollasest oranžini
Dead tree
Surnud puu
No symptoms on any part of tree
Sümptomeid pole puu ühelgi osal
assessment
ei tehtud
Main categories of causal agents/factors
Kahjustuste põhjuste/tegurite peamised kategooriad
Agent group
Tegurite rühm
Game and grazing
Ulukid ja karjatamine
Insects
Putukad
Fungi
Seened
Abiotic agents
Abiootilised tegurid
Direct action of men
Otsene inimtegevus
Fire
Tulekahjud
Atmospheric pollutants
Õhusaaste
(Investigated but) unidentified
(Uuritud, kuid) tuvastamata
Game & grazing
Ulukid ja karjatamine
Agent group - Game and grazing
Tegurite rühm – ulukid ja karjatamine
Cervidae
Hirvlased
Roe deer
Metskits
Red deer
Punahirv
Reindeer
Põhjapõder
Elk/Moose (Alces alces)
Põder (Alces alces)
Other Cervidae
Muud hirvlased
Suidae
Sigalased
Wild boar
Metssiga
Other Suidae
Muud sigalased
Rodentia
Närilised
Rabbit
Küülik
Hare
Jänes
Squirrel etc.
Orav jt
Vole
Uruhiir
Beaver
Kobras
Other Rodentia
Muud närilised
Tetraonidae
Metsislased
Corvidae
Vareslased
Picidae
Rähnlased
Fringillidae
Vintlased
Other Aves
Muud linnud
Domestic animals
Koduloomad
Cattle
Kariloomad
Sheeps
Lambad
Other domestic
Muud koduloomad
Other vertebrates
Teised selgroogsed
Bear
Karu
Other vertebrate
Muud selgroogsed
Agent group – Insects
Tegurite rühm – putukad
Defoliators
Lehekadu põhjustavad putukad
Stem, branch and twig borers (incl. shoot miners)
Tüvede, okste ja raagude uuristajad (kaasa arvatud võrsete kaevandajad)
Bud boring insects
Pungi uuristavad putukad
Fruit boring insects
Vilju uuristavad putukad
Sucking insects
Imevad putukad
Mining insects
Kaevandajad putukad
Gall makers
Paha tekitajad
Other insects
Muud putukad
Agent group – Fungi
Tegurite rühm – seened
Needle casts and needle- rust fungi
Okaste varisemist ja roostet põhjustavad seened
Stem and shoot rusts
Tüve ja võsude roosteseened
Dieback and canker fungi
Kärbust ja seenvähki põhjustavad seened
Blight
Lehemädanikku põhjustavad seened
Decay & root rot fungi
Kõdunemist ja juuremädanikku põhjustavad seened
Other fungi
Muud seened
Agent group- abiotic
Tegurite rühm – abiootilised tegurid
Specific factor
Konkreetne tegur
Chemical factors
Keemilised tegurid
Nutritional disorders- nutrient deficiencies
Toitumishäired – toitainevaegus
Cu - deficiency
Cu-vaegus
Fe - deficiency
Fe-vaegus
Mg - deficiency
Mg-vaegus
Mn - deficiency
Mn-vaegus
K - deficiency
K-vaegus
N - deficiency
N-vaegus
B-deficiency
B-vaegus
Mn - toxicity
Mn-mürgisus
marine salt + surfactants
Meresool + pindaktiivsed ained
Physical factors
Füüsilised tegurid
Avalanche
Laviin
Drought
Põud
Flooding/High water
Üleujutus/kõrge veetase
Frost
Pakane
Winter frost
Talvine pakane
Late frost
Kevadine külm
Hail
Rahe
Heat/Sun scald
Kuumus/päikesepõletus
Lightning
Pikne
Mud/land slide
Muda/maalihe
Snow/Ice
Lumi/jää
Wind/Tornado
Tuul/tornaado
Winter injury - winter desiccation
Talvised kahjustused – talvine veepuudus
Shallow/poor soil
Õhuke/vaene pinnas
Other abiotic factor
Muud abiootilised tegurid
Agent group - Direct action of men
Tegurite rühm – otsene inimtegevus
Imbedded objects
Sängitatud esemed
Improper planting technique
Vale istutamistehnika
Land use conversion
Maakasutuse muutmine
Silvicultural operations or forest harvesting
Metsakasvatuslikud tööd või metsa langetamine
Cuts
Langetamine
Pruning
Lõikamine
Resin tapping
Vaigu kogumine
Cork stripping
Korgi kogumine
Silvicultural operations in close trees and other silvicultural operations
Metsakasvatuslikud tööd puude lähedal ja muud metsakasvatuslikud tööd
Mechanical/vehicle damage
Mehaanilised/sõidukite põhjustatud kahjustused
Road construction
Teedeehitus
Soil compaction
Pinnase tihendamine
Improper use of chemicals
Kemikaalide vale kasutamine
Deicing salt
Jäätõrjeks kasutatav sool
Other direct action of men
Muu otsene inimtegevus
Agent group - Atmospheric pollutants
Tegurite rühm – õhusaaste
Agent group - Other
Tegurite rühm – muud
Species/Type
Liik
Parasitic/Epiphytic/Climbing plants
Parasiittaimed/epifüüdid/ronitaimed
Bacteria
Bakterid
Virus
Viirused
Nematodes
Ümarussid
Lack of light
Valguse vähesus
Physical interactions
Füüsiline kontakt
Competition in general (density)
Konkurents üldiselt (tihedus)
Somatic mutations
Somaatilised mutatsioonid
Other (known cause but not included in the list)
Muu (teadaolev põhjus, mida ei kaasatud loetellu)
The extent of the damage indicates the quantity (%) of the affected part of the tree due to the action of the causal agent or factor, e.g. the % of affected branches.
Kahjustuste põhjuste või tegurite poolt tekitatud kahju ulatus väljendab puu kahjustunud osa suurust (%), näiteks kahjustatud okste protsent.
The extent of symptoms reflecting defoliation (e.g. leaf damage by defoliators) indicates the % of the leaf area which is lost due to the action of the agent/factor concerned.
Defoliatsiooni iseloomustavate sümptomite (näiteks lehtede kahjustused putukate tegevuse tagajärjel) ulatus näitab, mitu protsenti lehtede pindalast on vastavate põhjuste/tegurite tõttu hävinud.
This means that the extent should take into account not only the % of affected leaves, but also the ‘intensity’ of the damage on leaf level: physiologically it makes a difference for a tree if 30 % of its leaves show only some small holes or if 30 % of its leaves are totally devoured.
See tähendab, et ulatuse hindamisel tuleks lisaks kahjustatud lehtede protsendile võtta arvesse ka lehtede kahjustuse intensiivsust: puu füsioloogia seisukohalt on oluline, kas 30 % lehtedest on kahjustatud väikestest augukestest või on 30 % lehtedest täiesti söödud.
The affected leaf area is expressed as a percentage of the actual foliage at the time of observation.
Kahjustatud lehtede pindala väljendatakse protsendina kogu lehtede pindalast vaatluse ajal.
Damage extent classes
Kahjustuste ulatuse klassid
Causes name
Põhjuse nimetus
The nomenclature recommended by ICP Forests shall be used.
Kasutatakse rahvusvahelises metsakoostööprogrammis ICP Forests soovitatud nomenklatuuri.
Measurement is advisable when acid base budgets are calculated.
Soovitatav happe-aluse vahekorra arvutamisel.
Measurement of NH4 is advised in areas with high NHx deposition (above 20 kg NHx per ha per year).
mõõtmine soovitatav piirkondades, kus on suur NHx sisaldus (üle 20 kg NHx hektari kohta aastas).
Advised since these are minor nutrients.
Soovitatav mõõta, kuna need on vähetähtsad toitained.
Member States are free to analyse more, all, or part of the optional parameters.
Liikmesriigid võivad analüüsida kõiki valikparameetreid või osa neist ning lisada muid parameetreid.
Only when active sampling.
Ainult aktiivse proovivõtu korral.
MANUAL – In order to comply with Article 10 of (EC) Regulation 2152/2003
JUHEND määruse (EÜ) nr 2152/2003 artikli 10 järgimiseks
COMMON CORE FOREST FIRE DATA – TECHNICAL SPECIFICATIONS
PÕHITEAVE METSATULEKAHJUDE KOHTA – TEHNILISED NÄITAJAD
The following technical specifications shall apply in relation to the collection of the common core data to be recorded and notified for each forest fire occurred, as indicated in Article 9.
Järgnevaid tehnilisi näitajaid kohaldatakse sellise põhiteabe kogumise suhtes, mis tuleb registreerida ja millest teavitatakse iga metsatulekahju puhul, nagu osutatud artiklis 9.
Data shall be supplied in comma delimited ASCII format files (i.e. CSV - Comma Separated Value format).
Andmed esitatakse komaga eraldatud ASCII formaadis failides (s.t CSV (Comma Separated Value) -formaat).
Every fire will be one record of the file.
Iga tulekahju kohta on failis üks kirje.
The following information will have to be included in each fire record:
Iga kirje peab sisaldama järgmist teavet:
Date and local time of first alert
Esimese häire kuupäev ja kohalik kellaaeg
Composed by:
See koosneb järgmisest:
Date of first alert: The local date (day, month, year) at which the official forest fire protection services were informed of the outbreak of the fire.
Esimese häire kuupäev: kohaliku aja järgi kuupäev (päev, kuu, aasta), millal metsatulekaitseasutusele tulekahju puhkemisest teatati.
The expected data format is [YYYYMMDD], example: 20030702 (2 July 2003)
Andmete formaat [AAAAKKPP], näide: 20030702 (2. juuli 2003).
Time of first alert: the local time (hour, minute) at which the official forest fire protection services were informed of the outbreak of the fire.
Esimese häire kellaaeg: kohalik aeg (tund, minutid), millal metsatulekaitseasutusele tulekahju puhkemisest teatati.
The expected data format is [HHMM], with HH from 00 to 23.
Andmete formaat [TTMM], kus TT märgitakse 00 kuni 23.
Examples: 0915, 1446, 0035.
Näited: 0915, 1446, 0035.
The date and time of first alert are related to the event that triggers the activation of the fire fighting resources.
Esimese häire kuupäev ja kellaaeg võetakse sündmuse järgi, mis käivitab tuletõrje ressursside aktiveerimise.
Therefore it is not necessarily the time when a fire, or a possible fire, is physically reported to the forest fire office, but more generally the time when a member of the forest fire protection organization is first alerted of a possible fire or when he directly firstly detects it.
Seega ei ole see tingimata aeg, mil tulekahjust või võimalikust tulekahjust metsatulekahju häirekeskusele tegelikult teatati, vaid pigem aeg, mil metsatulekaitseasutuse liiget võimalikust tulekahjust esimest korda teavitatakse või mil ta tulekahju esimest korda ise märkab.
When a check for confirmation of the alert is performed before the activation of the fire fighting crews, the very first alert has to be reported.
Kui enne tuletõrjeüksuste aktiveerimist tehakse häire kinnitamiseks kontroll, tuleb registreerida esimene häire.
Date and local time of first intervention
Esimeste tulekustutusmeetmete rakendamise kuupäev ja kohalik kellaaeg
Date of first intervention: the local date (day, month, year) on which the first fire-fighting units arrived on the scene of the forest fire.
Esimeste tulekustutusmeetmete rakendamise kuupäev: kohaliku aja järgi kuupäev (päev, kuu, aasta), millal tulekahjualale saabusid esimesed tuletõrjeüksused.
Time of first intervention: the local time (hour, minute) at which the first fire-fighting units arrived on the scene of the forest fire.
Esimeste tulekustutusmeetmete rakendamise kellaaeg: kohalik aeg (tund, minutid), millal tulekahjualale saabusid esimesed tuletõrjeüksused.
The date and time of first intervention corresponds to the time when the first fire fighting crew reaches the fire front, i.e. the moment when the first attack starts.
Esimeste tulekustutusmeetmete rakendamise kuupäevaks ja kellaajaks on aeg, mil esimene tuletõrjeüksus jõuab tulekahjuni, s.t hetk, mil alustatakse esmast tulekustutamist.
Date and local time of extinction
Tulekahju kustutamise kuupäev ja kohalik kellaaeg
Date of fire extinction: the local date (day, month, year) on which the fire was completely extinguished, i.e. when the last fire-fighting units left the scene of the forest fire.
Tulekahju kustutamise kuupäev: kohaliku aja järgi kuupäev (päev, kuu, aasta), millal tulekahju lõplikult kustutati, s.t mil viimased tuletõrjeüksused tulekahjualalt lahkusid.
The expected data format is [YYYYMMDD], example: 20030702 (for 2 July 2003)
Andmete formaat [AAAAKKPP], näide: 20030702 (2. juuli 2003).
Time of fire extinction: the local time (hour, minute) at which the fire was completely extinguished, i.e. when the last fire-fighting units left the scene of the forest fire.
Tulekahju kustutamise kellaaeg: kohalik aeg (tund, minutid), millal tulekahju lõplikult kustutati, s.t mil viimased tuletõrjeüksused tulekahjualalt lahkusid.
The date and time of extinction correspond to the time when the fire front was completely extinguished.
Tulekahju kustutamise kuupäevaks ja kellaajaks on aeg, millal tulekahju lõplikult kustutati.
Therefore it does include the mop up activities and it does not include the time for the crews to return to the headquarters.
Seega hõlmab see varustuse kokkukorjamist jms, kuid ei hõlma aega, mis kulub üksustel depoosse jõudmiseks.
Note: The starting of a new day is midnight (time: 00:00).
Märkus: Uus päev algas keskööl (aeg: 00.00).
Therefore, if the first alert is for example at 23:30 and the first intervention is at 00:30, than these events have to be reported in different days (d and d+1 respectively).
Seega, kui esimene häire antakse näiteks 23.30 ja esimene tulekustutusmeede rakendatakse 00.30, tuleb need sündmused registreerida erineva kuupäevaga (vastavalt k ja k+1).
Location of the outbreak at the commune level
Tulekahju puhkemise koht omavalitsusüksuse tasandil
The name and code of the commune [1] where the outbreak of the fire was reported .
Omavalitsusüksuse [1] nimi ja tähis, kus tulekahju puhkes .
It shall follow the Member State nomenclature, and the complete list of commune names and codes in use in the Member State and adopted in the common core forest fire database will have to be supplied together with the fire data in a separate file.
Tuleb kinni pidada liikmesriikide nomenklatuurist ning eraldi failis tuleb koos tulekahju andmetega esitada omavalitsusüksuste nimede ja koodide täielik loetelu, mis on kasutusel liikmesriigis ning on kaasatud metsatulekahjude põhiteabe andmebaasi.
The code of the higher hierarchical territorial unit to which the commune belongs to shall also be recorded.
Registreerida tuleb ka suurem territoriaalüksus, kuhu see omavalitsusüksus kuulub.
Such territorial unit will correspond to the Nomenclature of territorial units for statistics (NUTS) level 3 as defined in the Regulation (EC) No 1059/2003 of the European Parliament and of the Council [2].
See territoriaalüksus vastab statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS) 3. tasandile, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003 [2].
The recorded NUTS3 code shall be in accordance with the five characters codes reported in Annex I of the same Regulation.New Member States, for which a list of NUTS3 codes is not provided in Regulation (EC) No 1059/2003, will follow the standard ‘Nomenclature of territorial units for statistics (NUTS)’ established by the Statistical Office of the European Communities.
Registreeritav NUTS3 kood vastab nimetatud määruse I lisas esitatud viiekohalisele tähisele.Uued liikmesriigid, kelle NUTS3 koodide loetelu pole määruses (EÜ) nr 1059/2003 esitatud, järgivad Euroopa ühenduste poolt loodud standardit “Statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur (NUTS)”.
The reported codes will be the most recent NUTS3 codes as maintained in the GISCO information system.
Registreeritavad koodid on kõige uuemad NUTS3 koodid, mida säilitatakse GISCO teabesüsteemis.
Total fire-damaged area
Tulest kahjustatud ala suurus
The total fire-damaged area corresponds to the estimated final fire size, i.e. the extension of the final area burned by the fire (regardless of the level of damage).
Tulest kahjustatud ala suurus vastab tulekahju lõplikule levialale, s.t põlenud ala pindalale (hoolimata kahjustuste astmest).
The extension is measured in fraction of hectares with a precision until the second digit, without using the comma as separator (i.e. in hectares*100) Examples:
Pindala mõõdetakse hektarites täpsusega kaks kohta pärast koma, kasutamata eraldamiseks koma (s.t hektar x 100). Näited:
Burned area = 12,05 hectares, it shall be recorded as 1205; Burned area = 3,2 hectares, it shall be recorded as 320.
Põlenud ala 12,05 hektarit registreeritakse 1205; põlenud ala 3,2 hektarit registreeritakse 320.
In case of unburned areas located inside the burned perimeter (unburned islands), their surface should be excluded from the estimate of the fire size
Kui põlenud ala sees on põlemata alasid (nn põlemata saari), tuleb nende pindala jätta põlengu suuruse hindamisel välja.
Breakdown of the fire-damaged area into forest and other wooded land and non forested areas
Tulest kahjustatud ala jagunemine metsaks, muuks metsamaaks ja metsastamata alaks
The total burned area has to be divided into:
Põlenud ala tuleb jagada järgmiselt:
f(1) forest and other wooded land area
f(1) mets ja muu metsamaa
f(2) non forested area
f(2) metsastamata ala
‘Forest’ and ‘other wooded land’ are defined according to Article 3 of the Forest Focus Regulation.
“Mets” ja “muu metsamaa” on määratletud “Forest Focuse” määruses.
‘Non forested area’ corresponds to the ‘other land’ defined in Article 3 of the same regulation.
“Metsastamata ala” vastab nimetatud määruse artiklis 3 määratletud “muule maale”.
If however the fire burns also agricultural or urban land, these areas should not be included in the total burnt area.
Kui aga tuli kahjustab ka põllumajandusmaad või asumiala, jäetakse see põlenud ala määramisel välja.
The extension is measured in fraction of hectares until the second digit without using the comma as separator (i.e. in hectares*100).
Pindala mõõdetakse hektarites täpsusega kaks kohta pärast koma, kasutamata eraldamiseks koma (s.t hektar x 100).
Presumed cause
Oletatav põhjus
The presumed cause of the fire should be classified into one of the following four categories:
Metsatulekahju oletatav põhjus liigitatakse ühte järgmisest neljast kategooriast:
Unknown;
põhjus teadmata;
Natural cause;
looduslik põhjus;
Accidental cause or negligence, meaning connection to a human activity but without any intention of causing the fire (e.g. accidents caused by power lines, railways, works, bonfires, etc.).
õnnetusjuhtum või hooletus, s.t tulekahju põhjus on seotud inimtegevusega, kuid asjassepuutuvad isikud ei soovinud tulekahju põhjustada (näiteks õnnetusjuhtumid, mille põhjustanud säde on pärit elektriliinidelt, raudteelt, ehitustöödelt, lõkkest jne);
Deliberate cause or arson.
tahtlik süütamine.
The datum to be recorded in the fire record is the category number (1 to 4) that is indicated in the list above.
Tulekahju kirjes tuleb registreerida eespool esitatud kategooria number (1–4).
Fire record and data example
Tulekahju kirje ja andmete näidis
A complete fire record will contain all the data items (fields) summarized in the table below.
Täielik tulekahju kirje sisaldab kõiki tabelis esitatud andmeühikuid (väljad).
Field name
Välja nimetus