natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In its response to the decision to initiate the procedure, Germany stated that the programme channels of the abovementioned commercial broadcasters were currently receiving annual funding of some EUR 60000 each.
Vastusena menetluse algatamise otsusele väitis Saksamaa, et eelmainitud kommertsringhäälinguorganisatsioonide programmikanaleid rahastatakse käesoleval ajal igal aastal umbes 60000 euroga kanali kohta.
In the case of RTL Group and ProSiebenSat.1, this represents total public funding per year of some EUR 240000 per group.
RTLi kontserni ja ProSiebenSat.1 puhul tähendab see kogu riiklikku rahastamist umbes 240000 euro suuruses summas grupi kohta.
The respective tender specifications mentioned only that the annual transmission costs per programme channel were likely to vary between EUR 150000 and EUR 200000.
Seepärast leiab komisjon, et need kaks pakkumismenetlust ei olnud piisavalt läbipaistvad, et tagada Mabb-i subsiidiumist tuleneva eelise piisav kajastatus ringhäälinguorganisatsioonide pakkumistes või välistada igasugune selektiivsus.
During that period Mabb provided them with a grant of EUR 65000 each.
Selle perioodi vältel andis Mabb igaühele neist toetust 65000 eurot.
If the broadcasting costs of the network operator and thus the costs payable by the broadcasters to the operator fall, the amount of funding is reduced accordingly.
Kui võrguoperaatori edastuskulud ja seega ringhäälinguorganisatsiooni poolt operaatorile makstavad tasud vähenevad, vähendatakse vastavalt rahastamist.
On the basis of this information, the total amount of Mabb's funding for commercial broadcasters comes to some EUR 4 million.
Selle informatsiooni alusel on Mabb-i kogu rahastamissumma kommertsringhäälinguorganisatsioonidele umbes 4 miljonit eurot.
To date, Mabb has already granted about half of this amount.
Tänaseks päevaks on Mabb andnud umbes poole sellest summast.
Pro7/Sat.1/RTL/RTLII
Pro7/Sat.1/RTL/RTL II
RTLII → Pro7 Simulcast
RTL II → Pro7 Simulcast
By letter of 2 May 2003, the Commission submitted a request for information from Germany.
Oma kirjaga 2. maist 2003 esitas komisjon taotluse informatsiooni saamiseks Saksamaalt.
The information was provided on 30 June 2003 following an extension of the deadline.
Informatsioon esitati 30. juunil 2003. aastal pärast tähtaja pikendamist.
The agreement entered into force on 28 February 2003 (start of the second phase of the switch-over) and will run for ten years.
Kokkulepe jõustus 28. veebruaril 2003 (ülemineku teise faasi algus) ja kestab kümme aastat.
Moreover, T-Systems and all broadcasters of the ARD group have concluded a ‘Framework Agreement for the provision of DVB-T in Germany’ which charges T-Systems with the technical operation of the DVB-T networks.
Lisaks on T-Systems ja ARD grupi ringhäälinguorganisatsioonid sõlminud raamleppe DVB-T pakkumiseks Saksamaal, mis teeb T-Systems’ile ülesandeks DVB-T võrkude tehnilise opereerimise.
Moreover, Mabb is subject to legal supervision by the Land governments of Berlin and Brandenburg (‘staatliche Rechtsaufsicht’) [42] and its annual budget is subject to control by the Court of Auditors of the Land of Berlin [43].
Lisaks allub Mabb Berliini ja Brandenburgi liidumaa valitsuste õiguslikule järelevalvele (“staatliche Rechtsaufsicht”) [42] ja tema aastaeelarvet kontrollib Berliini liidumaa kontrollikoda.
The public task of relevance in the present case is laid down in the State Media Treaty as well as in the State Broadcasting Treaty.
Käesoleval juhul asjakohane avalik ülesanne on sätestatud nii meediat käsitlevas riigilepingus kui ringhäälingut käsitlevas riigilepingus.
The Commission notes that the policy documents cited by Germany encourage the digitisation of broadcasting in general.
Komisjon märgib, et Saksamaa tsiteeritud poliitilistes dokumentides julgustatakse ringhäälingu digitaliseerimist üldiselt.
They do not, however, provide a universal justification why only the digitisation of the terrestrial platform should be aided and not that of other transmission platforms.
Sellest hoolimata ei esitata nendes üldkehtivat põhjendust selle kohta, miks tuleks abi osutada ainult maapealse platvormi ja mitte teiste ülekandeplatvormide digitaliseerimiseks.
In addition, Germany has maintained that the Aid promotes the development of an economic sector.
Lisaks on Saksamaa väitnud, et kõnealust abi andes edendatakse ühe majandussektori arengut.
It refers to the broadcasting sector in general, which will benefit from the digitisation of the transmission platforms.
Sellega viitab Saksamaa ringhäälingusektorile üldiselt, mis saab kasu ülekandeplatvormide digitaliseerimisest.
With respect to capacity, only one multiplex is currently allocated to new media services.
Võimsusest on ainult üks multipleks praegu eraldatud uute teenuste jaoks.
With respect to the public support, only the transmission of television channels is subsidised and not the provision of any other services.
Avalikust toetusest subsideeritakse ainult televisioonikanalite ülekandeid, kuid mitte muude teenuste osutamist.
State Media Treaty, Section 46(4): ‘Die Medienanstalt kann durch Satzung besondere Regelungen für die Vergabe digitaler terrestrischer Frequenzen treffen.
Riigileping meedia kohta, 46. jao punkt 4: “Die Medienanstalt kann durch Satzung besondere Regelungen für die Vergabe digitaler terrestrischer Frequenzen treffen.
[…] Die Zuweisung kann durch öffentlich-rechtlichen Vertrag erfolgen, in dem die Entwicklung der digitalen Technologie und des Gesamtangebots festgelegt wird.’
[…] Die Zuweisung kann durch öffentlich-rechtlichen Vertrag erfolgen, in dem die Entwicklung der digitalen Technologie und des Gesamtangebots festgelegt wird.”
Germany has highlighted the strong market position of cable networks in Berlin-Brandenburg.
Saksamaa on esile tõstnud Berliin-Brandenburgi kaabellevivõrkude tugevat turuseisundit.
It explains, however, that this position results mainly from court rulings which enable landlords to oblige tenants to pay for cable subscription as part of their rent.
Siiski selgitab Saksamaa, et selline seisund tuleneb peamiselt kohtuotsustest, mis võimaldavad eluasemete omanikel kohustada üürnikke maksma kaabelleviühenduse eest üüri sees.
of 20 July 2006
juuli 2006,
on compliance of certain standards with the general safety requirement of Directive 2001/95/EC and the publication of their references in the Official Journal
mis käsitleb teatavate standardite vastavust direktiivi 2001/95/EÜ üldistele ohutusnõuetele ja nende standardite viidete avaldamist Euroopa Liidu Teatajas
(notified under document number C(2006) 3277)
(teatavaks tehtud numbri K(2006) 3277 all)
Having regard to Directive 2001/95/EC of the European Parliament and of the Council of 3 December 2001 on general product safety [1], and in particular Article 4(2), second and fourth subparagraphs thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta, [1] eriti selle artikli 2 lõike 3 teist ja neljandat lõiku,
After consulting the Standing Committee set up in accordance with Article 5 of Directive 98/34/EC of the European Parliament of the Council of 22 June 1998 laying down a procedure for the provision of information in the field of technical standards and regulations and of rules on information Society Services [2],
pärast konsulteerimist tehniliste standardite ja normide kohta käiva teabe ning infoühiskonna teenuste [2] eeskirjade esitamise korda sätestava Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 kohaselt loodud alalise komiteega,
The intention of the legislator was to ensure co-operation with the European standardisation bodies and to recognise suitable safety standards applicable to products falling under the scope of the Directive for which a Commission mandate was not issued in accordance with the relevant provisions referred to in Article 4.
Seadusandja kavatsus oli tagada Euroopa standardiasutuste koostöö ja tunnustada sobivaid ohutusnorme, mis kohalduvad direktiivi reguleerimisalasse kuuluvatele toodetele, mille kohta ei ole väljastatud komisjoni volitust vastavalt artiklis 4 osutatud asjakohastele sätetele.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Committee of Directive 2001/95/EC,
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ alusel loodud komitee arvamusega,
The references of the standards in the Annex shall be published in the part C of the Official Journal of the European Union.
Lisas loetletud standardite viited avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias.
Done at Brussels, 20 July 2006.
Brüssel, 20. juuli 2006
Directive amended by Directive 98/48/EC (OJ L 217, 5.8.1998, p. 18).
Direktiivi on muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18).
EN 581-1:2006 ‘Outdoor furniture — Seating and tables for camping, domestic and contract use — Part 1: General safety requirements’
EN 581-1:2006 “Õuemööbel. Kodus, avalikus kohas ja matkal kasutatavad toolid ja lauad. Osa 1: Üldised ohutusnõuded”
EN 957-1:2005 ‘Stationary training equipment — Part 1: General safety requirements and test methods’
EN 957-1:2005 “Statsionaarne treenimisvarustus. Osa 1: Üldised ohutusnõuded ja katsemeetodid”
EN 957-2:2003 ‘Stationary training equipment — Part 2: Strength training equipment, additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-2:2003 “Statsionaarne treenimisvarustus. Osa 2: Jõutreeninguvarustus, täiendavad spetsiaalsed ohutusnõuded ja katsemeetodid”
EN 957-4:1996 ‘Stationary training equipment — Part 4: Strength training benches, additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-4:1996 “Statsionaarne treenimisvarustus. Osa 4: Jõutreeninguvarustus, täiendavad spetsiaalsed ohutusnõuded ja katsemeetodid”
EN 957-5:1996 ‘Stationary training equipment — Part 5: Pedal crank training equipment, additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-5:1996 “Statsionaarne treenimisvarustus. Osa 5: Vändatavate pedaalidega jõutreeninguvarustus, täiendavad spetsiaalsed ohutusnõuded ja katsemeetodid”
EN 957-6:2001 ‘Stationary training equipment — Part 6: Treadmills, additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-6:2001 “Statsionaarne treenimisvarustus. Osa 6: Jooksurajad, täiendavad spetsiaalsed ohutusnõuded ja katsemeetodid”
EN 957-7:1998 ‘Stationary training equipment — Part 7: Rowing machines, additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-7:1998 “Statsionaarne treenimisvarustus. Osa 7: Sõudmisvalmendid, täiendavad spetsiaalsed ohutusnõuded ja katsemeetodid”
EN 957-8:1998 ‘Stationary training equipment — Part 8: Steppers, stair climbers and climbers — Additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-8:1998 “Statsionaarne treenimisvarustus. Osa 8: Kõndimis-, trepi- ja ronimisvahendid. Täiendavad spetsiaalsed ohutusnõuded ja katsemeetodid”
EN 957-9:2003 ‘Stationary training equipment — Part 9: Elliptical trainers, additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-9:2003 “Statsionaarne treenimisvarustus. Osa 9: Elliptilised trenažöörid, täiendavad spetsiaalsed ohutusnõuded ja katsemeetodid”
EN 957-10:2005 ‘Stationary training equipment — Part 10: Exercise bicycles with a fixed wheel or without freewheel, additional specific safety requirements and test methods’
EN 957-10:2005 “Statsionaarne treenimisvarustus. Osa 10: Fikseeritud rattaga või ilma vabakäiguta treeningrattad, täiendavad spetsiaalsed ohutusnõuded ja katsemeetodid”
EN 13209-1:2004 ‘Child use and care articles — Baby carriers — Safety requirements and test methods — Part 1: Framed back carriers’
EN 13209-1:2004 “Lastele kasutamiseks ja laste hooldamiseks mõeldud tooted. Kandekotid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid. Seljatoestusega kandekotid”
EN 14682:2004 ‘Safety of children's clothing — Cords and drawstrings on children's clothing — Specifications’
EN 14682:2004 “Lasteriiete ohutus. Nöörid ja paelad lasteriietel. Spetsifikatsioonid”
EN 14764:2005 ‘City and trekking bicycles — Safety requirements and test methods’
EN 14764:2005 “Linna- ja retkejalgrattad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid”
EN 14766:2005 ‘Mountain-bicycles — Safety requirements and test methods’
EN 14766:2005 “Mägijalgrattad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid”
EN 14781:2005 ‘Racing bicycles — Safety requirements and test methods’
EN 14781:2005 “Võidusõidurattad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid”
EN 14872:2006 ‘Bicycles — Accessories for bicycles — Luggage carriers’
EN 14872:2006 “Jalgrattad.
of 18 May 2006
mai 2006,
on the conclusion of the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions
kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni sõlmimise kohta
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Articles 133, 151, 181 and 181a in conjunction with the second sentence of the first subparagraph of Article 300(2), and the first subparagraph of Article 300(3), thereof,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 133, 151, 181 ja 181a koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,
In November 2004, the Council authorised the Commission to participate, on behalf of the Community, in negotiations at the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation (UNESCO) concerning a Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions, hereinafter referred to as the ‘UNESCO Convention’.
Nõukogu volitas 2004. aasta novembris komisjoni osalema ühenduse nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) läbirääkimistel kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni üle (edaspidi “UNESCO konventsioon”).
The Commission participated in these negotiations, together with the Member States.
Komisjon ja liikmesriigid osalesid läbirääkimistel.
The UNESCO Convention was adopted at the General Conference of UNESCO in Paris on 20 October 2005.
UNESCO konventsioon võeti vastu UNESCO peakonverentsil 20. oktoobril 2005 Pariisis.
The UNESCO Convention constitutes a relevant and effective pillar for promoting cultural diversity and cultural exchanges, to which both the Community, as reflected in Article 151(4) of the Treaty, and its Member States, attach the greatest importance.
UNESCO konventsioon on kultuuri mitmekesisuse ja kultuurivahetuste edendamise oluline ja tõhus tugisammas, mida nii ühendus vastavalt asutamislepingu artikli 151 lõikele 4, kui ka liikmesriigid väga tähtsaks peavad.
It contributes towards ensuring mutual respect and understanding between cultures at world level.
See aitab kaasa ülemaailmsele kultuuridevahelisele vastastikusele austusele ja arusaamisele.
The UNESCO Convention should be approved as soon as possible.
UNESCO konventsioon tuleks heaks kiita nii kiiresti kui võimalik.
Both the Community and its Member States have competence in the fields covered by the UNESCO Convention.
Nii ühendus kui liikmesriigid on UNESCO konventsiooniga hõlmatud valdkondades pädevad.
The Community and the Member States should therefore become Contracting Parties to it, so that together they can fulfil the obligations laid down by the UNESCO Convention and exercise the rights invested in them by it, in situations of mixed competence in a coherent manner,
Seega peaksid ühendus ja liikmesriigid saama konventsiooniosalisteks, et täita koos UNESCO konventsioonis kindlaks määratud ülesandeid ja kasutada neile kõnealuse konventsiooniga antud õigusi jagatud pädevusega valdkondades kooskõlastatud viisil,
The UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions is hereby approved on behalf of the Community.
Ühenduse nimel kiidetakse heaks kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise UNESCO konventsioon.
The text of the UNESCO Convention is contained in Annex 1(a) to this Decision.
UNESCO konventsiooni tekst on esitatud käesoleva otsuse Ia lisas.
The President of the Council is hereby authorised to designate the person(s) empowered to deposit the instrument of accession, on behalf of the Community, with the Director-General of UNESCO, in accordance with Article 27(4) of the UNESCO Convention.
Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud andma ühinemiskirja ühenduse nimel hoiule UNESCO peadirektorile, kooskõlas UNESCO konventsiooni artikli 27 lõikega 4.
The President of the Council is hereby authorised to designate the person(s) empowered to deposit, on behalf of the Community, the declaration of competence contained in Annex 1(b) to this Decision, in accordance with Article 27(3)(c) of the UNESCO Convention.
Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud andma ühenduse nimel hoiule käesoleva otsuse Ib lisas esitatud pädevusdeklaratsiooni, kooskõlas UNESCO konventsiooni artikli 27 lõike 3 punktiga c.
The President of the Council is hereby authorised to designate the person(s) empowered to issue the Unilateral Declaration reproduced in Annex 2 to this Decision at the time of the deposition of the instrument of accession.
Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on ühinemiskirja üleandmisel volitatud tegema käesoleva otsuse II lisas esitatud ühepoolse deklaratsiooni.
In respect of matters falling within the Community's competence, the Commission shall represent the Community at meetings of the bodies created by the UNESCO Convention, in particular the Conference of the Parties referred to in Article 22 thereof, and shall negotiate on its behalf concerning questions falling within the remit of those bodies.
Komisjon esindab ühenduse pädevusse kuuluvates küsimustes ühendust UNESCO konventsiooniga loodud organite istungitel, eelkõige konventsiooniosaliste konverentsil, ja peab ühenduse nimel läbirääkimisi küsimustes, mis kuuluvad nende organite pädevusse.
Done at Brussels, 18 May 2006.
Brüssel, 18. mai 2006
Opinion delivered on 27.4.2006 (not yet published in the Official Journal).
Arvamus on esitatud 27. aprillil 2006 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
ANNEX 1(a)
Ia LISA
CONVENTION
TÕLGE
on the protection and promotion of the diversity of cultural expressions
Kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise KONVENTSIOON
The General Conference of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization, meeting in Paris from 3 to 21 October 2005 at its 33rd session,
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni peakonverents, mis on tulnud kokku oma 33. istungjärgule 3.–21. oktoobrini 2005 Pariisis,
AFFIRMING that cultural diversity is a defining characteristic of humanity,
KINNITADES, et kultuuriline mitmekesisus on inimkonnale omane tunnus;
CONSCIOUS that cultural diversity forms a common heritage of humanity and should be cherished and preserved for the benefit of all,
TEADES, et kultuuriline mitmekesisus on inimkonna ühispärand ning et seda tuleks hinnata ja säilitada kõigi hüvanguks;
BEING AWARE that cultural diversity creates a rich and varied world, which increases the range of choices and nurtures human capacities and values, and therefore is a mainspring for sustainable development for communities, peoples and nations,
OLLES TEADLIK, et kultuuriline mitmekesisus loob rikka ja mitmekülgse maailma, mis suurendab valikuvõimalusi ning tagab inimvõimete ja -väärtuste kasvukeskkonna, ning on seetõttu kogukondade, rahvaste ja riikide säästva arengu peamine tõukejõud;
RECALLING that cultural diversity, flourishing within a framework of democracy, tolerance, social justice and mutual respect between peoples and cultures, is indispensable for peace and security at the local, national and international levels,
TULETADES MEELDE, et kultuuriline mitmekesisus, mis on elujõuline demokraatia, sallivuse, sotsiaalse õigluse ning rahvaste ja kultuuride vastastikuse austuse tingimustes, on asendamatu rahu ja julgeoleku tagamiseks kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil;
CELEBRATING the importance of cultural diversity for the full realization of human rights and fundamental freedoms proclaimed in the Universal Declaration of Human Rights and other universally recognized instruments,
HINNATES KÕRGELT kultuurilise mitmekesisuse tähtsust inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes üldtunnustatud dokumentides väljendatud inimõiguste ja põhivabaduste täielikuks kasutamiseks;
EMPHASIZING the need to incorporate culture as a strategic element in national and international development policies, as well as in international development cooperation, taking into account also the United Nations Millennium Declaration (2000) with its special emphasis on poverty eradication,
RÕHUTADES vajadust kaasata kultuur strateegilise elemendina riiklikku ja rahvusvahelisse arengupoliitikasse ning rahvusvahelisse arengukoostöösse, võttes arvesse ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande deklaratsiooni (2000), milles eriti rõhutatakse vaesuse kaotamist;
TAKING INTO ACCOUNT that culture takes diverse forms across time and space and that this diversity is embodied in the uniqueness and plurality of the identities and cultural expressions of the peoples and societies making up humanity,
VÕTTES ARVESSE, et kultuur avaldub ajas ja ruumis mitmekesisel kujul ning et see mitmekesisus väljendub inimkonda moodustavate rahvaste ja ühiskondade identiteedi ja kultuuri väljendusvormide ainulaadsuses ja paljususes;
RECOGNIZING the importance of traditional knowledge as a source of intangible and material wealth, and in particular the knowledge systems of indigenous peoples, and its positive contribution to sustainable development, as well as the need for its adequate protection and promotion,
TUNNUSTADES traditsiooniliste teadmiste, eelkõige põlisrahvaste teadmiste olulisust vaimse ja materiaalse rikkuse allikana, nende positiivset panust säästvasse arengusse ning vajadust neid igati kaitsta ja edendada;
RECOGNIZING the need to take measures to protect the diversity of cultural expressions, including their contents, especially in situations where cultural expressions may be threatened by the possibility of extinction or serious impairment,
TUNNUSTADES vajadust võtta meetmeid kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse, sealhulgas nende sisu kaitseks eelkõige olukorras, kus kultuuri väljendusvorme võib ähvardada kadumine või oluline kahjustamine;
EMPHASIZING the importance of culture for social cohesion in general, and in particular its potential for the enhancement of the status and role of women in society,
RÕHUTADES kultuuri tähtsust sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohast üldiselt ning eelkõige selle võimalusi parandada naiste staatust ja rolli ühiskonnas;
BEING AWARE that cultural diversity is strengthened by the free flow of ideas, and that it is nurtured by constant exchanges and interaction between cultures,
OLLES TEADLIK, et kultuurilist mitmekesisust tugevdab ideede vaba liikumine ning et seda rikastab pidev kultuuride vahetus ja vastastikmõju;
REAFFIRMING that freedom of thought, expression and information, as well as diversity of the media, enable cultural expressions to flourish within societies,
KINNITADES VEEL KORD, et nii mõtte-, sõna- ja informatsioonivabadus kui ka massiteabevahendite mitmekesisus võimaldavad kultuuri väljendusvormide edenemist ühiskonnas;
RECOGNIZING that the diversity of cultural expressions, including traditional cultural expressions, is an important factor that allows individuals and peoples to express and to share with others their ideas and values,
TUNNUSTADES, et kultuuri väljendusvormide, sealhulgas traditsiooniliste väljendusvormide mitmekesisus on oluline tegur, mis võimaldab üksikisikutel ja rahvastel väljendada ning jagada teistega oma mõtteid ja väärtusi;
RECALLING that linguistic diversity is a fundamental element of cultural diversity, and REAFFIRMING the fundamental role that education plays in the protection and promotion of cultural expressions,
TULETADES MEELDE, et keeleline mitmekesisus on kultuurilise mitmekesisuse põhielement, ning KINNITADES TAAS, et haridusel on keskne roll kultuuri väljendusvormide kaitsmisel ja edendamisel;