natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During agricultural research when the aim of the research requires that the animals are kept under similar conditions to those under which commercial farm animals are kept, the keeping of the animals should at least follow the standards laid down in Directive 98/58/EC and in the specific Directive for the protection of laying hens (Council Directive 1999/74/EC) as well as in the Recommendations adopted under the Council of Europe Convention for the Protection of Animals kept for Farming Purposes (ETS No 87).Many of the potential welfare problems specific to birds are associated with inappropriate pecking behaviour.
Põllumajandusuuringutes, kus uuringu eesmärgist lähtuvalt on loomi tarvis pidada põllumajandusettevõtte tingimustes, peab loomade pidamisel järgima vähemalt nõukogu direktiivi 98/58/EÜ standardeid ja nõukogu direktiivi 1999/74/EÜ, millega sätestatakse munakanade kaitse miinimumnõuded ning samuti Euroopa Nõukogu põllumajandusloomade kaitse konventsiooni (ETS nr 87) raames antud soovitusi.Paljud lindude potentsiaalsed heaoluprobleemid tulenevad ebasobivast nokkimiskäitumisest.
This can be divided into aggressive pecking; feather pecking (where individuals either peck at other birds' feathers or pluck and pull at their own); and pecking at the skin of other birds, which can cause serious suffering and mortality if unchecked.
Nokkimishälbed jagunevad agressiivseks nokkimiseks, sulgede kitkumiseks (isendid nokivad teiste lindude sulgi või tõmbavad välja ja tirivad enda sulgi) ja teiste lindude naha nokkimiseks, mis võib tähelepanuta jätmise korral põhjustada suuri kannatusi ja surma.
The cause of inappropriate pecking is not always clear, but it is often possible to avoid outbreaks by rearing chicks with access to substrate that enables them to forage and peck appropriately.
Nokkimishälvete põhjused ei ole alati selged, kuid sageli on võimalik neid vältida tibudele allapanu panemisega, mis võimaldab neid suunata õigel viisil toitu otsima ja nokkima.
Chicks of all species should therefore be housed on solid floors with litter.
Kõikide liikide tibusid tuleb seetõttu pidada kõval ja allapanuga pinnal.
Prevention is especially important because fowl are attracted to damaged feathers, and the presence of a few feather-pecked birds may therefore lead to the rapid spread of injurious pecking.
Ettevaatusabinõud on eriti olulised kanade puhul, kuna kanade jaoks on vigastatud suled äärmiselt ligitõmbavad ning mõne kitkutud sulgedega linnu kohalolek võib vallandada vigastusi tekitava nokkimise ülikiire leviku.
There are a number of measures that should be employed to avoid outbreaks of injurious pecking wherever possible and to reduce or prevent this behaviour should it occur.
Vigastusi põhjustava nokkimise vältimiseks ja sellise käitumise ärahoidmiseks on erinevad meetodid, mida tuleb võimalusel kasutada.
These include providing alternative pecking substrates such as foraging substrate, bunches of string, pecking blocks or straw; providing visual barriers; periodically or temporarily lowering the light intensity or using red light; and using light sources that emit UV rays.
Nende hulgas on alternatiivse nokkimismaterjali, näiteks toiduotsimise allapanu, nöörikimpude, nokkimiskastide või õlgede andmine, visuaalsete barjääride kasutamine, valgustuse perioodiline või ajutine vähendamine või punase valguse kasutamine, UV-kiirgusega valgusallikate kasutamine.
Anti-pecking sprays are commercially available and can be used to reduce the incidence of injurious pecking in the short term, but it will still be necessary to address the underlying causes of the behaviour.
Müügil on nokkimisvastaseid pihustusaineid ning neid võib vigastusi tekitava nokkimise ärahoidmiseks lühiajaliselt kasutada, kuid siiski on tarvis välja uurida sellise käitumise tagamaad.
Some strains of domestic bird have been selectively bred so that inappropriate pecking is reduced and such strains should be researched and used wherever possible.
Mõned kodulindude alaliinid on spetsiaalselt aretatud ebasobiva nokkimise vähendamiseks ning neid liine tuleb igal võimalusel teaduslikult uurida ja kasutada.
Methods which cause pain or distress, such as very low lighting (i.e. below 20 lux) for prolonged periods, or for physical modifications such as beak trimming, should not be used.
Ei tohiks kasutada valu ja kannatusi tekitavaid meetodeid, näiteks pikaajaline väga madal valgustus (s. o alla 20 luksi) või füüsilised modifikatsioonid, nagu näiteks noka lõikamine.
Birds housed in a poor quality environment that does not permit them to forage, exercise or interact with conspecifics will experience chronic distress that may be indicated by stereotypic behaviour, for example self-mutilation, feather pecking, and pacing.
Madala kvaliteediga keskkond, kus puuduvad võimalused toitu otsida, liikuda või liigikaaslastega suhelda, põhjustab kanadele kroonilisi kannatusi, mis võivad avalduda stereotüüpse käitumisena, näiteks enesevigastamise, sulgede kitkumise ja pideva ringijooksmisena.
Such behaviour may be indicative of serious welfare problems and should lead to an immediate review of housing, husbandry and care.
Selline käitumine võib osutada tõsisele heaoluprobleemile ning kohe peaks vaatama üle pidamis-, loomakasvatus- ja hooldamistingimused.
Many species are especially susceptible to draughts.
Paljud liigid on eriti tundlikud tuuletõmbuse suhtes.
Measures should therefore be in place to ensure that individuals do not become chilled.
Seetõttu tuleb võtta meetmeid lindude külmetumise vältimiseks.
Accumulation of dust and gases such as carbon dioxide and ammonia should be kept to a minimum.
Tolmu ja gaaside, näiteks süsihappegaasi ja ammoniaagi kuhjumine tuleb viia miinimumini.
Where appropriate, birds should be provided with a range of temperatures so that they can exercise a degree of choice over their thermal environment.
Vajaduse korral tuleb linde hoida laial temperatuuriskaalal, et nad saaksid oma keskkonna temperatuuri teatud määral ise kontrollida.
All healthy adult quail, pigeon and domestic ducks, geese, fowl and turkeys should be housed at temperatures between 15 oC and 25 oC.
Terveid põldvutte, tuvisid ja parte, hanesid, kanu ja kalkuneid tuleb pidada temperatuurivahemikus 15–25 oC.
It is essential to take account of the interaction between temperature and relative humidity, as some species will suffer from heat stress within the prescribed temperature range if relative humidity is too high.
Igal juhul on oluline arvestada temperatuuri ja suhtelise õhuniiskuse omavahelist toimet, kuna mõned liigid võivad nimetatud temperatuurivahemikus, kuid liiga kõrge suhtelise õhuniiskuse juures kannatada kuumastressi all.
For species where there are no published guidelines on temperature and humidity, the climate experienced in the wild throughout the year should be researched and replicated as closely as possible.
Kui konkreetse liigi temperatuuri ja suhtelise õhuniiskuse taluvuspiire ei ole suunistes avaldatud, siis tuleb uurida nende liikide päritolukoha aastaringset ilmastikku ja seda siis võimalikult hästi imiteerida.
Higher room temperatures than those indicated or a localised source of supplementary heat such as a brooder lamp may be required for sick or juvenile birds (see Table H.1.below).
Haigete ja noorte lindude jaoks (vaata tabelit H.1 allpool) võib osutuda vajalikuks nimetatud temperatuurist kõrgem toatemperatuur või kohaliku küttekeha, näiteks inkubaatorlambi kasutamine.
Table H.1.
Tabel H.1
Guidelines for temperatures and relative humidities for domestic fowl and turkeys, G. gallus domesticus and Meleagris gallopavo
Suunised temperatuuri ja suhtelise õhuniiskuse kohta kodukanale G.gallus domesticus ja kalkunile Meleagris gallopavo
Age (days)
Vanus (päevades)
Under lamp (°C)
Lambi all ( oC)
Ambient temperature in room (°C)
Ümbritsev toatemperatuur ( oC)
Relative humidity ( %)
Suhteline õhuniiskus ( %)
Over 1 to 7
üle 1 kuni 7
Over 7 to 14
üle 7 kuni 14
Over 14 to 21
üle 14 kuni 21
Over 21 to 28
üle 21 kuni 28
Over 28 to 35
üle 28 kuni 35
Over 35
üle 35
The chicks' behaviour should be used as a guide when setting brooder lamp temperature.
Inkubaatorlambi sobiv intensiivsus tuleb otsustada tibude käitumise põhjal.
If thermally comfortable, chicks of all species will be evenly spaced in the enclosure and making a moderate amount of noise; quiet chicks may be too hot and chicks making noisy distress calls may be too cold.
Sobiva soojuse juures on kõikide liikide tibud piirdeaias ühtlaselt jaotunud ja häälitsevad mõõdukalt; vaiksetel tibudel võib olla liiga palav ja kärarikkad tibud võivad kannatada külma käes.
Relative humidity should be maintained within the range of 40 to 80 % for healthy, adult, domestic birds.
Tervete täiskasvanud lindude puhul tuleb suhtelist õhuniiskust hoida vahemikus 40–80 %.
Light quality and quantity are critically important for some species at certain times of the year for normal physiological functioning.
Mõne liigi jaoks on valguse kvaliteet ja kvantiteet teatud aastaaegadel normaalse füsioloogilise funktsioneerimise seisukohast kriitilise tähtsusega.
Appropriate light and dark regimes for each species, life stage and time of year should be known before animals are acquired.
Enne loomade vastuvõtmist tuleb välja uurida iga liigi jaoks sobiv valgusrežiim, vastuvõetavate liikide elujärk ja päritolukoha aastaaeg.
Lights should not be abruptly switched off or on, but should be dimmed and raised in a gradual fashion.
Valgustuse sisse- ja väljalülitamine ei tohi toimuda järsult, vaid valgust tuleb sujuvalt vähendada või tugevdada.
This is especially important when housing birds capable of flight.
See on eriti oluline lennuvõimeliste lindude puhul.
Dim night-lights may facilitate movement at night for heavy-bodied poultry strains.
Hämarad öölambid võivad kergendada tugeva kehaehitusega linnuliikide öist liikumist.
Where provided, care should be taken to ensure that circadian rhythms are not disrupted.
Vajaduse korral tuleb hoolikalt vältida ööpäevase rütmi katkestamist.
Some birds, for example the pigeon, are considered to be able to hear very low frequency sounds.
Mõned linnud, näiteks tuvid, kuulevad ilmselt väga madala sagedusega helisid.
Although infrasound (sound below 16 Hz) is unlikely to cause distress, birds should be housed away from any equipment that emits low frequency vibrations whenever possible.
Kuigi infraheli (heli alla 16 Hz) ei põhjusta tõenäoliselt ebamugavust, tuleb linnud võimalusel majutada kaugemale madalasageduslikku vibratsiooni tekitavatest seadmetest.
Captive-bred birds should be used wherever possible.
Võimalusel tuleb eelistada vangistuses üleskasvanud lindude kasutamist.
Wild birds may present special problems in terms of their behaviour and health when in a laboratory situation.
Metsikutel lindudel võib laborisse toomisel esineda erilisi käitumis- ja terviseprobleeme.
A longer period of quarantine and habituation to captive conditions is generally required before they are used in scientific procedures.
Enne metsikute lindude katses kasutamist on üldiselt vajalik pikem karantiini- ja kohanemisaeg.
Careful health monitoring and parasite control should minimise health risks in birds with outdoor access.
Lindudel, kellel on võimalus välistingimustes viibida, tuleb terviseriske vähendada hoolika tervise- ja parasiidikontrolliga.
Birds should be housed in enclosures which facilitate and encourage a range of desirable natural behaviours, including social behaviour, exercise and foraging.
Lindude hoidmiskohad peavad võimaldama ja soodustama soovitavate loomulike käitumisharjumuste väljendamist, sealhulgas sotsiaalset käitumist, liikumist ja toidu otsimist.
Many birds will benefit from housing that allows them to go outdoors and the feasibility of this should be evaluated with respect to the potential to cause distress or to conflict with experimental aims.
Paljudele lindudele mõjub välitingimustes viibimine hästi. Seepärast tuleb selle võimaluse otstarbekuse hindamisel hoolikalt arvesse võtta positiivset mõju ja tõenäoliste kannatuste põhjustamise võimalust või katse eesmärgiga vastuollu minemist.
Some form of cover such as shrubs should always be provided outdoors to encourage birds to use all the available area.
Välisoludes peaks alati olema mingi varjualune, näiteks põõsad, et linnud kasutaksid kogu olemasolevat ala.
Birds should be housed in socially harmonious groups within the animal enclosure, unless the scientific procedures or welfare requirements make this impossible.
Linde tuleb pidada hoidmiskohas sotsiaalselt harmoonilistes rühmades, välja arvatud juhul, kui katse või linnu heaolu nõuab teisiti.
Special care is needed when regrouping birds or introducing an unfamiliar bird to a group.
Erihool on vajalik lindude ümbergrupeerimisel või võõra linnu rühma toomisel.
Single-housing of birds for even short periods can be a significant stress factor.
Isegi lühiajaline linnu üksikult pidamine võib tekitada stressi.
Therefore, birds should not be single-housed unless justified on welfare or veterinary grounds.
Seetõttu ei tohiks linde üksikult pidada, välja arvatud heaolu või veterinaarsetel põhjustel.
Most species of bird are social for at least part of the year and highly sensitive to family relationships, so the formation of appropriate, stable, harmonious groups should be given a high priority.
Enamik linnuliike on seltsivad vähemalt mõnel aastaajal ja nende jaoks on väga tähtsal kohal peresuhted, seega on väga suure tähtsusega sobiva, püsiva ja harmoonilise rühma moodustamine.
As there are significant species variations, the optimal composition of groups, and at what stage in the birds' lives these should be created should be known before groups are formed and procedures are undertaken.
Kuna liigiti esineb märkimisväärseid erinevusi, siis tuleb enne rühmade moodustamist ja katsete läbiviimist teada, milline on rühma optimaalne kooslus ja mis vanuses lindudest need tuleb moodustada.
A stimulating environment is a very important contributor to good bird welfare.
Lindude heaolus mängib tähtsat rolli stimuleeriv keskkond.
Perches, dust and water baths, suitable nest sites and nesting material, pecking objects and substrate for foraging should be provided for species and individuals that will benefit from them unless there is scientific or veterinary justification for withholding such items.
Õrred, liiva- ja veevannid, sobivad kohad pesade tegemiseks ja pesamaterjal, esemed nokkimiseks ja allapanu toidu otsimiseks tuleb anda liikidele ja isenditele, kellele see kasulikult mõjub, välja arvatud juhul, kui nimetatud keskkonna mitmekesistamisvahendite puudumine on õigustatud katse tõttu või veterinaarsetel põhjustel.
Birds should be encouraged to use all three dimensions of their housing for foraging, exercise and social interactions including play wherever possible.
Linde tuleb igal võimalusel julgustada kasutama toiduotsimisel, liikumisel ja sotsiaalsel suhtlemisel, sealhulgas mängimisel, kogu oma hoidmiskoha maa-ala.
Guidelines for enclosure dimensions are set out in the species-specific guidelines for domestic fowl, domestic turkeys, quail, ducks and geese, pigeons and zebra finches.
Hoidmiskohtade mõõdud on ära toodud liigispetsiifilistes suunistes kanade, kalkunite, vuttide, partide ja hanede, tuvide ja täpik-sebraamadiinide kohta.
All birds, especially species that spend a significant proportion of their time walking, such as quail or fowl, should be housed on solid floors with substrate rather than on grid floors.
Kõik linnud, eriti liigid, kes märkimisväärse osa oma ajast kõnnivad, nagu näiteks põldvutid või kanad, vajavad pigem kõvapõhjalist põrandat allapanuga kui võrkpõrandat.
Birds can be prone to foot problems, for example, overgrown claws, faecal accumulation and foot lesions such as foot-pad dermatitis due to standing on wet litter, on any type of flooring, and so frequent monitoring of foot condition is always necessary.
Linnud võivad igasuguse põranda kasutamisel olla vastuvõtlikud jalaprobleemidele, näiteks ülekasvanud küünised, väljaheite kogunemine, jalahaigused, nagu näiteks jalapadjandi dermatiit pikaajalisest märja allapanu sees viibimisest, mistõttu on jalgade seisundi sagedane kontrollimine alati vajalik.
In practice, it may be necessary to consider a compromise between solid-and grid flooring for scientific purposes.
Praktikas võib katse läbiviimisel osutuda vajalikuks kompromiss kõvapõhjalise ja võrkpõranda kasutamise vahel.
In such cases, birds should be provided with solid-floored resting areas occupying at least a third of the enclosure floor.
Sellisel juhul peab lindudel olema kõvapõhjaline puhkamisase, mis hõlmab vähemalt ühe kolmandiku piirdeaia põranda pindalast.
Grid areas should be located under perches if faecal collection is required.
Väljaheite kogumise vajadusel peaksid võrkpõrandad asetsema õrte all.
To reduce the incidence of foot injuries, slats made of plastic should be used in preference to wire mesh wherever possible.
Jalavigastuste esinemise vähendamiseks tuleb metallvõrgule eelistada plastikreste.
If wire mesh has to be used, it should be of a suitable grid size to adequately support the foot and the wire should have rounded edges and be plastic coated.
Kui metallvõrgu kasutamine on vältimatu, siis peaks kasutama sellise võrgusilma suurusega võrku, mis toetab jalga piisavalt ning kasutatav traat peab olema ümarate servadega ja kaetud plastikuga.
Feeding patterns of wild birds vary widely and consideration should be given to the nature of the food, the way in which it is presented and the times at which it is made available.
Metsikute lindude söömistavad varieeruvad tugevalt ning arvesse peab võtma toidu tüüpi, selle pakkumise viisi ja aega.
Diets that will meet the nutritional requirements of each species and promote natural foraging behaviour should be researched and formulated before any animals are obtained.
Enne lindude vastuvõtmist tuleb välja uurida ja koostada iga liigi toiduvajadustele ja loomulikule toiduotsimiskäitumisele vastav toidurežiim.
Part of the diet or additional treats should be scattered on the enclosure floor to encourage foraging wherever appropriate.
Loomulikku toiduotsimise soodustamiseks võib osa toidust või lisapalad laiali puistata piirdeaia põrandale.
Dietary enrichment benefits birds, so additions such as fruit, vegetables, seeds or invertebrates should be considered where appropriate even if it is not possible to feed birds on their ‘natural’ diet.
Toidu mitmekesistamine tuleb lindudele kasuks, nii et vajaduse korral võib kasutada lisandeid puuvilja, juurvilja, seemnete ja selgrootute näol, seda juhul, kui linde ei ole võimalik toita loomuliku toiduga.
Where new foods are introduced, the previous diet should always be available so that birds will not go hungry if they are unwilling to eat new foods.
Uute toitude pakkumisega üheaegselt peab kättesaadavaks jääma ka eelmine toit, et linnud uuest toidust keeldudes nälga ei jääks.
Some species are more adaptable than others and advice should be sought on appropriate dietary regimes.
Mõned liigid on kohanemisvõimelisemad ja sobivate toidurežiimide osas tuleb nõu küsida.
As some species, particularly granivores, require grit to digest their food, these should be provided with appropriately-sized grit.
Mõned liigid, eriti teratoidulised, kasutavad toidu seedimiseks kivikesi ning neile tuleb anda sobiva suurusega kivikesi ja liiva.
Birds will select grit of the size they prefer if material of various sizes is provided.
Linnud valivad neile pakutud erineva suurusega materjali hulgast sobiva suurusega osakesed.
The grit should be renewed regularly.
Kivikesi tuleb korrapäraselt uuendada.
Dietary calcium and phosphorus should also be provided for birds in an appropriate form and at an appropriate level for each life stage, to prevent nutritional bone disease.
Luuhaiguste vältimiseks tuleb lindudele sobival kujul ning vanusejärgule sobivas koguses anda kaltsiumit ja fosforit.
Any such requirements should be thoroughly researched and catered for.
Iga selline vajadus peab olema põhjalikult läbi uuritud ja selle peab sobivalt rahuldama.
Food can be supplied in feeders that are either attached to the side of the enclosure or standing on the enclosure floor.
Sööda võib panna sööturitesse, mis on paigutatud kas piirdeaia küljele või piirdeaia uksele.
Space occupied by floor feeders is not available to the birds and should not be included in calculations of pen area.
Põrandasööturite alust pinda ei saa linnud kasutada, mistõttu nende kasutamise korral tuleb nende alla jääv ala piirdeaedade pindalast maha arvutada.
Wall mounted feeders do not occupy floor space but should be designed and fitted with care so that birds cannot become trapped underneath them.
Seinale kinnitatud sööturid ei kata põrandapinda, kuid need peavad olema hoolikalt kavandatud ja sobitatud, et vältida lindude kinnijäämist nende alla.
Chicks of some species (for example, domestic turkeys) may need to be taught to feed and drink in order to avoid dehydration and potential starvation.
Teatud liikide (näiteks kodukalkuni) tibud võivad vajada õpetust toidu ja joogi kättesaamiseks, et vältida dehüdratsiooni ja potentsiaalset nälga.
Food for all species should be clearly visible and provided at several points to help prevent feeding problems.
Kõikide liikide toit peab söömisprobleemide vältimiseks olema selgelt nähtaval ja saadav mitmest kohast.
Water should be provided via nipple or cup drinkers, or as a continuous drinking channel.
Vett tuleb anda nippel- või tassjooturitest või joogiveerennist.
There should be sufficient drinkers or an adequate length of channel drinker to prevent dominant birds from monopolising them.
Domineerivate lindude monopoli vältimiseks peab jootureid olema piisavalt ning joogiveerenn peab olema piisava pikkusega.
One nipple or cup drinker should be provided for every three or four birds, with a minimum of two in each enclosure.
Iga kolme või nelja linnu kohta peaks olema üks nippel- või tassjootur, iga piirdeaia kohta peab neid olema vähemalt kaks.
Supplementary water may also be given as enrichment in birds' feed if appropriate.
Vajaduse korral võib lisavett anda ka sööda mitmekesistamiseks.
Suitable substrates for birds should be absorbent, unlikely to cause foot lesions and of an appropriate particle size to minimise dust and prevent excessive accumulation on the birds' feet.
Lindudele sobiv allapanu peab olema imav, vältima jalahaiguste tekkimist ja koosnema tolmu vältimiseks sobiva suurusega osakestest ning vältima liigset kogunemist linnu jalgadele.
Suitable substrates include chipped bark, white wood shavings, chopped straw or washed sand, but not sandpaper.
Sobivaks allapanuks on muu hulgas koorelaastud, valge saepuru, purustatud õled või pestud liiv, kuid mitte liivapaber.
Litter should be maintained in a dry, friable condition and be sufficiently deep to dilute and absorb faeces.
Allapanu tuleb hoida kuiv ja sõmer ning kihi paksus peab olema piisav väljaheite lahjendamiseks ja absorbeerimiseks.
Other suitable floor coverings include plastic artificial turf or deep pile rubber mats.
Muud sobivad materjalid põranda katmiseks on plastikust tehismuru või paksud kummimatid.
A suitable pecking substrate such as pieces of straw should be scattered over the floor.
Põrandale peaks puistama sobivat nokkimismaterjali, näiteks õlepuru.
Hatchlings and juvenile birds should be provided with a substrate that they can grip to avoid developmental problems such as splayed legs.
Tibudele ja noorlindudele tuleb arenguhäirete vältimiseks anda allapanu, millest nad saavad jalgadega kinni hoida, et vältida selliseid arengu häireid, nagu näiteks jalgade laiali hoidmine (splayed legs).
Juvenile birds should also be encouraged if necessary, for instance by tapping with the fingers, to peck at the substrate to help prevent subsequent misdirected pecking.
Hilisemate nokkimishälvete ärahoidmiseks tuleb noorlinde vajaduse korral ergutada (näiteks sõrmega koputades) allapanu nokkima.
(See paragraph 4.9. of the General section).
(Vaata üldosa punkt 4.9.)
Suitable equipment for catching and handling should be available, for example, well maintained nets in appropriate sizes and darkened nets with padded rims for small birds.
Kinnipüüdmiseks ja kohtlemiseks peavad olema sobivad vahendid, näiteks sobiva suurusega korralikud võrgud, väiksemate lindude jaoks pehmendatud äärtega tumedamad võrgud.