natgillin/translations-raw huggingface dataset:
in the first case, the dynamics are assessed by monitoring changes in the species composition over a large area, utilizing sampling units greater than 100 m2, with a low to medium accuracy in estimates of changes in cover for each of these species,
esimesel juhul hinnatakse dünaamikat, jälgides liigilise koostise muutusi suurel alal, kasutades suuremaid proovialasid kui 100 m2, kusjuures taimkattes toimuvate muutuste prognoosi täpsus iga sellise liigi puhul on väike või keskmine,
in the second case, the study concentrates on population dynamics (expansion or regression) on a smaller area.
teisel juhul keskendutakse uurimuses populatsiooni dünaamikale (ekspansioon või regressioon) väiksemal alal.
Small sampling units (in general fewer than 10 m2) are used for a more accurate estimation of species cover.
Väiksemaid proovialasid (üldiselt väiksemad kui 10 m2) kasutatakse taimkattes toimuvate muutuste täpsemaks prognoosimiseks.
The area selected for vegetation assessment shall be representative for the plot, in order to allow the comparison with other parameters recorded on the same plot.
Alustaimestiku hindamiseks peab valitud ala olema proovitüki suhtes representatiivne, et oleks võimalik võrdlus teiste samal proovitükil registreeritud parameetritega.
Several sampling units shall be used in order to obtain statistical replication.
Statistilise korduse saamiseks võib kasutata mitut prooviala.
According to phytosociological usage, the minimal requirement is to map the species at the plot level.
Taimesotsioloogilisest kasutusest lähtuvalt on miinimumnõudeks määratleda liigid proovitükkide kaupa.
In order to achieve comparability of results between countries, a common sampling area (CSA) of 400 m2, representative for the ground vegetation of the Level II plot, is mandatory.
Tulemuste riikidevahelise võrreldavuse eesmärgil on kohustuslik võtta proove 400 m2 suuruselt ühiselt proovivõtualalt, mis on II astme proovitüki alustaimestiku suhtes representatiivne.
This area can be reached as the sum of smaller sub-plots within the Level II plot area.
Selline ala saadakse II astme proovitüki väiksemate proovialade liitmisel.
Data shall be submitted for the total CSA area, not per sub plot (aggregated data).
Andmed esitatakse kogu ühise proovivõtuala, mitte väiksema prooviala kohta (koondandmed).
Member States shall keep the results of separate sub-plots in their national databases.
Liikmesriigid säilitavad üksikute väiksemate proovialade andmed siseriiklikes andmebaasides.
Countries are free to select the number and shape of the sampling units.
Liikmesriigid võivad valida proovialade arvu ja kuju.
If sampling units are not contiguous, they shall be placed as far apart as possible within the Level II plot or in its buffer zone in order to minimize spatial correlation between the sampling units within a plot.
Kui proovialad üksteisega ei külgne, tuleb need paigutada II astme proovitükil üksteisest võimalikult kaugele või selle puhvervööndisse, et vähendada ruumilist korrelatsiooni proovitüki proovialade vahel.
They shall also exclude major heterogeneities at any scale of sampling (boulders and cliffs, tracks and paths, fire places, streams and ponds, ditches and channels, peaty pools).
Proovialadel ei tohi olla suuri heterogeensusi (rahnud ja kaljud, teed ja rajad, lõkkeasemed, ojad ja tiigid, kraavid ja kanalid, turbaaugud).
A permanent marking system has to be installed for the sampling units.
Proovialade tähistamiseks tuleb sisse viia püsimärgistussüsteem.
The following general information shall be collected:
Esitada tuleb järgmised andmed:
country
riik,
plot number
proovitüki number,
date of sampling and analysis
proovide võtmise ja analüüsi tegemise kuupäev,
fencing
tarade kasutamine,
total area sampled
proovialade üldpindala,
information on the total ground vegetation layer (cover), the shrub and herbs layer (cover and average height) and the moss layer (cover).
teave kogu alustaimestiku rinde (levik), põõsa- ja rohurinde (levik ja keskmine kõrgus) ja sambla-samblikurinde (levik) kohta.
Measurement of species abundance or cover
Liikide leviku mõõtmine
Member States are free to apply in the assessment their own scaling system as long as it can be directly converted into percentage cover ranking from 0,01 % (very rare) to 100 % (complete cover).
Liikmesriigid võivad kasutada hindamiseks oma hindamissüsteemi, kui seda saab otse ümber arvestada leviku protsendiks vahemikus 0,01 % (väga haruldane) kuni 100 % (täielik levik).
All phanerogams, vascular cryptogams, terricolous bryophytes and lichens shall be taken into account.
Hinnatakse kõiki seemnetaimi, sõnajalgtaimi ja maapinnal kasvavaid samblaid ja samblikke.
The list of species shall be complete for these groups.
Liikide loetelu nende rühmade osas on täielik.
Non-terricolous species and fungi can be noted additionally, but should ideally be the subject of separate surveys.
Hinnata võib ka maapinnal mittekasvavate seente liike, kuid parem oleks teha nende kohta eraldi uurimus.
Unidentified species should be noted as such, and, if not rare within the sampling units, should be sampled and stored in a herbarium for subsequent identification.
Tundmatud liigid tuleb sellistena ka üles märkida ning juhul, kui need pole proovitükkidel haruldased, tuleks neist võtta näidised ning panna herbaariumi edaspidise identifitseerimise jaoks.
Species only encountered in special places (e.g. rocks, tree stumps, tracks and paths, dead wood, etc.) should be noted separately.
Liigid, mida leidub ainult konkreetsetes kohtades (näiteks kivid, kännud, rajad ja teed, surnud puud jne), tuleb märkida eraldi.
Frequency and assessment time
Uuringute sagedus ja hindamise aeg
Every five years, vegetation studies shall be undertaken on at least 10 % of the plots.
Iga viie aasta järel hinnatakse alustaimestikku vähemalt 10 protsendil proovitükkidest.
In the case of a seasonally complex vegetation composition, a second assessment during the year may be needed to assess the full vegetation cover.
Kui taimkate on erinevatel aastaaegadel väga erinev, võib kogu taimkatte hindamiseks olla tarvis teha samal aastal veel teine hindamine.
The subsequent ground vegetation assessments shall be carried out around the same date of the year.
Sellele järgnev alustaimestiku hindamine tehakse umbkaudu samal ajal.
The assessed information on sampling units shall be aggregated to plot level.
Proovialadelt saadud andmed summeeritakse proovitükkide kaupa.
Member States shall use the formats established by forms 27 and 28 set out in Chapter 14 for the transmission to the Commission of the results of the ground vegetation assessment.
Liikmesriigid kasutavad komisjonile alustaimestiku hindamise tulemuste edastamiseks 14. peatükis esitatud vorme 27 ja 28.
Monitoring of litterfall in accordance with Article 6(c) shall be carried out on optional basis on Level II plots from the year 2005 onwards.
Varise hindamist vastavalt artikli 6 punktile c tehakse II astme proovitükkidel vabatahtlikkuse alusel alates 2005. aastast.
Where litterfall monitoring is carried out the following provisions shall be applicable.
Varise seire läbiviimisel kohaldatakse järgnevaid sätteid.
The following provisions are based on technical recommendations of the ad hoc Working group on Litterfall of the UNECE International Cooperative Programme on Assessment and Monitoring of Air Pollution Effects on Forests (ICP Forests).
Järgnevad sätted rajanevad metsale õhusaaste poolt avaldatava mõju hindamise ja seire ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelise koostööprogrammi (ICP Forests) varise hindamise ajutise töörühma esitatud tehnilistel soovitustel.
For all aims of litterfall assessment it is suggested that the sampling design of plots represents a wide range of soils, climates and stand structure of a given species.
Varise hindamise kõikide eesmärkide saavutamiseks on soovitatav, et proovitükkide valikukava hõlmaks erinevaid muldi, kliimatingimusi ja antud liikide puistu struktuuri.
Litterfall assessment shall be carried only on Level II monitoring plots where intensive monitoring of meteorology, deposition, soil water, and phenology are also performed.
Varise hindamist viiakse läbi ainult II astme proovitükkidel, kus tehakse ka meteoroloogilist, depositsiooni, pinnasevee ja fenoloogilist intensiivseiret.
Siting and number of litterfall traps
Varise kogurite asukoht ja arv
Litterfall traps shall be set up in a design enabling comparisons with deposition and soil water results.
Varise kogurid paigutatakse nii, et tulemusi oleks võimalik võrrelda depositsiooni ja pinnasevee mõõtmise tulemustega.
The traps are fixed and may be placed randomly or systematically e.g. at regular intervals and in a sufficient number to represent the whole plot and not only the dominant tree species
Kogurid fikseeritakse ning asetatakse juhuslikult või süstemaatiliselt, näiteks korrapäraste vahemaade tagant, ja piisaval arvul, et oleks esindatud kogu proovitükk ja mitte ainult valitsevad puuliigid.
Litterfall traps should be distributed all over the plot area.
Varise kogurid tuleks jaotada ühtlaselt kogu proovitüki pindalale.
Litterfall shall be sampled from at least 10 collectors per plot and even up to 20 collectors depending on plot size and tree species involved in the assessment.
Varise proove ühe proovitüki kohta võetakse sõltuvalt proovitüki suurusest ja hindamise alla kuuluvate puuliikide arvust vähemalt kümnest kogurist ning isegi kuni 20 kogurist.
The countries are free to select the type of traps for the monitoring of litterfall.
Liikmesriigid võivad varise seire tegemiseks kogurite tüübi ise valida.
Frequency of sampling
Proovivõtusagedus
Litterfall shall be collected at least monthly and even bi-weekly in periods of heavy litterfall.
Perioodidel, mil varist langeb palju, kogutakse seda vähemalt kord kuus või isegi kord kahe nädala tagant.
The samples may be pooled to periodic samples for chemical analyses.
Keemilise analüüsi tegemiseks võib proove perioodide kaupa kokku panna.
In regions with snow and frost in wintertime and in remote areas it may be necessary to let the traps stay over winter in the forest.
Piirkondades, kus talvel on lund ja külma, ning äärealadel võib kogurid kuni kevadeni metsa jätta.
Litterfall may then be collected once before the winter period and once after snowmelt, as frost limits drainage and litter decomposition.
Sellisel juhul võetakse varise proove üks kord enne talve tulekut ja üks kord pärast lume sulamist, kuna külm takistab vee äravoolu ja varise lagunemist.
Parameters and analysis
Parameetrid ja analüüs
Litterfall assessment distinguishes between mandatory and optional parameters (See list below).
Varise hindamisel tehakse vahet kohustuslike ja valikparameetrite vahel (vt järgnevalt esitatud loetelu).
For chemical analysis the litterfall samples are dried to constant weight in an oven at maximum 80 °C, preferably at 65 °C.
Keemilise analüüsi läbiviimiseks kuivatatakse varise proovid ahjus maksimaalselt 80 °C juures, kuid soovitatavalt 65 °C juures konstantse massini.
After this drying, the mass of 100 leaves or 1000 needles is determined at 105 °C.
Pärast kuivatamist määratakse 100 lehe või 1000 okka mass 105 °C juures.
Knowing the percentage of moisture in the sub samples, the whole amount of each fraction can be converted to dried mass at 80 °C.
Teades osaproovide niiskusesisalduse protsenti, saab iga osa koguhulga arvestada ümber kuivmassiks temperatuuril 80 °C.
The samples dried at max 80 °C are grounded to a homogeneous powder.
Maksimaalselt 80 °C juures kuivatatud proovid jahvatatakse ühtlaseks pulbriks.
The chemical analysis of litter is similar to the foliar chemical analysis.
Varise keemiline analüüs sarnaneb okaste/lehtede keemilise analüüsiga.
The results of litterfall chemical analysis are reported to 80 °C just like the litterfall mass.
Varise keemilise analüüsi tulemused esitatakse 80 °C juures nagu varise masski.
Member States shall use the formats established by forms 29, 30 and 31 set out in Chapter 14 for the transmission to the Commission of the information for each plot
Liikmesriigid kasutavad iga proovitüki kohta komisjonile andmete edastamiseks 14. peatükis esitatud vorme 29, 30 ja 31.
Assessment of ambient air quality is to be carried out on an optional basis on Level II plots.
Välisõhu kvaliteedi hindamist tehakse II astme proovitükkidel vabatahtlikkuse alusel.
Where ambient air quality is assessed the following provisions shall be applicable.
Välisõhu kvaliteedi hindamisel kohaldatakse järgnevaid sätteid.
The following provisions are based on technical recommendations of the Working Group on Ambient Air Quality of the UN/ECE International Cooperative Programme on Assessment and Monitoring of Air Pollution Effects on Forests (ICP Forests).
Järgnevad sätted rajanevad metsale õhusaaste poolt avaldatava mõju hindamise ja seire ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelise koostööprogrammi (ICP Forests) välisõhu kvaliteedi hindamise töörühma esitatud tehnilistel soovitustel.
Choice of method and Equipment
Meetodi ja vahendite valik
Passive sampling shall be applied on sites that do not currently monitor main air pollutants using active samplers.
Passiivset proovivõttu rakendatakse kohtades, kus antud hetkel esmaste saasteainete seiret aktiivsete proovivõtuvahenditega ei tehta.
Individual countries are free to select the type of passive sampling device that is used.
Riigid võivad ise valida passiivse proovivõtuvahendi tüübi.
However, it has to be shown that both the samplers and procedure that are used, comply with measurements made using a reference method (active sampler).
Tuleb siiski tõestada, et nii kasutatavad proovivõtuvahendid kui ka menetlus vastavad standardmeetodiga (aktiivse proovivõtuvahendiga) tehtud mõõtmistele.
Sampling shall preferably be carried out at least on a 2-weekly basis.
Proove võetakse eelistatavalt vähemalt kord kahe nädala jooksul.
At remote sites, the measurement period can be extended to four weeks if necessary, and at highly polluted sites, shortened to one week.
Äärealade puhul võib mõõtmisperioodi vajaduse korral pikendada nelja nädalani ning suure saastatusega kohtades lühendada ühe nädalani.
Measurements of ozone shall be limited to the leafed period for deciduous species, but shall be continued for the rest of the year for other pollutants.
Heitlehiste liikide puhul tehakse osooni mõõtmised puude lehesoleku ajal, kuid teiste saasteainete osas tehakse mõõtmisi aasta ringi.
Selection of plots and location
Proovitükkide valimine ja asukoht
Ambient air quality monitoring shall be site specific and shall be carried out on plots where meteorology and deposition data are available.
Välisõhu kvaliteedi seire on kohaspetsiifiline ning seda tehakse proovitükkidel, kus on kättesaadavad meteoroloogilised ja depositsiooni andmed.
Sites with variable exposure should be chosen i.e. sites where high exposure is expected in addition to a few background stations.
Tuleks valida muutuva ekspositsiooniga kohad, s.t kohad, kus lisaks mõnedele saastefooni mõõtejaamadele on oodata kõrget ekspositsiooni.
Air pollution concentrations shall be measured near, but outside the forest, in a place representative of the plot.
Õhusaaste sisaldust mõõdetakse väljaspool metsa, kuid selle lähedal, kohas, mis on proovitüki suhtes representatiivne.
Monitoring can be carried out in an open field, preferably where the samplers for wet deposition and the meteorological equipment are installed.
Seiret võib teha lagendikul, eelistatavalt kohas, kuhu on paigaldatud märgsadenemise ja meteoroloogilised proovivõtuvahendid.
V. Parameters
V. Parameetrid
The following parameters are part of the optional ambient air quality monitoring.
Järgmised välisõhu kvaliteedi seire parameetrid on valikulised.
Compounds
Ühendid
Comment
Märkus
Gaseous compounds
Gaasilised ühendid
With regard to direct effect on vegetation, ozone is in most areas in Europe the most important pollutant.
Taimkattele otsese mõju avaldamise osas on Euroopa enamikul aladel kõige tähtsamaks saasteaineks osoon.
Particulate compounds
Tahked ühendid
SO42-, NO3-, NH4+, base cations
SO42-, NO3-, NH4+, aluselised katioonid
For calculating the dry deposition of particulate compounds, measurements should preferably be made with consideration to particle size distribution.
Tahkete ühendite kuivsadenemise arvutamiseks tuleks mõõtmisel arvestada eelistatavalt osakeste suuruse jaotust.
mean concentration
Keskmine sisaldus
max [4]. concentration
Suurim sisaldus [4]
Member States shall use formats established by forms 32, 33 and 34 set out in Chapter 14 for the transmission to the Commission of the information for each plot.
Liikmesriigid kasutavad iga proovitüki kohta komisjonile andmete edastamiseks 14. peatükis esitatud vorme 32, 33 ja 34.
Assessment of ozone injury in accordance with Article 6(c) shall be carried out on an optional basis on Level II plots.
Osoonist tingitud kahjustuste hindamist vastavalt artikli 6 punktile c tehakse II astme proovitükkidel vabatahtlikkuse alusel.
Where ozone injury is assessed the following provisions shall be applicable.
Osoonist tingitud kahjustuste hindamisel kohaldatakse järgnevaid sätteid.
The following provisions are based on technical recommendations of the Working Group on Ambient Air Quality of the UNECE International Cooperative Programme on Assessment and Monitoring of Air Pollution Effects on Forests (ICP Forests).
Järgnevad sätted rajanevad metsale õhusaaste poolt avaldatava mõju hindamise ja seire ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelise koostööprogrammi (ICP Forests) välisõhu kvaliteedi hindamise töörühma esitatud tehnilistel soovitustel.
[Reference is made to the sub-manual prepared by this Working Group where additional information is made available.]
[Viidatakse ka nimetatud töörühma poolt välja töötatud juhendile, kust on võimalik saada lisateavet.]
The assessment of the symptoms of visible ozone injury shall be conducted preferably on the plots where the passive ozone sampling is carried out.
Osoonist tingitud nähtavate kahjustuste hindamist tehakse eelistatavalt proovitükkidel, kus tehakse passiivset osooni proovivõttu.
Assessment and Evaluation
Hindamine
Assessment within the Level II plots
Hindamine II astme proovitükkidel
The assessment for visible ozone injury on main tree species within the Intensive Monitoring Plot (IMP) shall be conducted at least on the branches from the same 5 individual trees where foliar sampling for chemical analysis is carried out.
Osoonist tingitud kahjustuste hindamist peamiste puuliikide osas intensiivseire proovitükil tehakse vähemalt sama viie puu okste põhjal, kust võeti okaste/lehtede proove keemiliseks analüüsiks.
The samples for foliar injury should be collected every second year from the upper sun exposed crown.
Okaste/lehtede kahjustuste hindamiseks tuleks proove võtta igal teisel aastal päikesele avatud krooni ülemisest osast.
An annual assessment is preferred but optional.
Iga-aastane hindamine on eelistatav, kuid valikuline.
Assessment within the Light Exposed Sampling Site (LESS)
Hindamine valgusele avatud proovivõtukohas
A Light Exposed Sampling Site (hereinafter referred to as LESS) shall be established within the vicinity of the location where the ozone passive sampler is installed.
Valgusele avatud proovivõtukoht valitakse selle koha lähedale, kuhu on paigaldatud osooni passiivne proovivõtuvahend.
The aim of the assessment within the LESS is to provide estimates of ozone foliar injury on the vegetation at the light exposed forest edge closest to the ozone measurement device within a maximum radius of 500 m. The suggested sampling scheme is a random sampling design as described in Appendix I of the sub-manual prepared by the Working Group where additional information is made available.
Valgusele avatud proovivõtukohas on hindamise eesmärgiks prognoosida kahju, mida tekitab osoon taimestiku okastele/lehtedele osooni mõõtmise seadmele lähimas valgusele avatud metsaservas maksimaalselt 500 m raadiuses. Valikukavaks soovitatakse juhuslikku valikukava, mida kirjeldatakse töörühma poolt lisateabe saamiseks välja töötatud juhendi I liites.
The assessment is done on trees, shrubs, vines and perennial herbs (annual herbs are optional);
Hindamist tehakse puude, põõsaste, väätide ja mitmeaastaste rohttaimede osas (üheaastaste rohttaimede hindamine on valikuline).
Only monocots are excluded from the assessment.
Hindamisest jäetakse välja ainult üheidulehelised taimed.
Evaluation period
Hindamisperiood
Identification and quantification of visible ozone injury within Level II plot shall be carried out during: for conifers between October and February, and for broadleaves between July and beginning of September.
II astme proovitükkidel tehakse osoonist tingitud nähtavate kahjustuste ja nende ulatuse määramist okaspuude osas oktoobrist veebruarini ning lehtpuude osas juulist septembri alguseni.
In general, identification of visible ozone injury on trees, shrubs and herbs within the LESS and for the ground vegetation within the IMP (optional) shall be carried out at least once during late summer (and in early summer if feasible) before natural leaf discoloration sets in and senescence and/or drought leads to leaf loss.
Üldiselt määratakse osoonist tingitud nähtavaid kahjustusi puudel, põõsastel ja rohttaimedel valgusele avatud proovivõtukohtades ja alustaimestikul intensiivseire proovitükil (valikuline) vähemalt üks kord hilissuvel (ja varasuvel, kui on teostatav) enne lehtede loomulikku värvimuutust ja langemist ja/või enne põuast tingitud lehtede langemist.
Evaluation for the main broadleaf tree species
Peamiste lehtpuuliikide hindamine
For the main tree species, five branches (as small as possible, but with all leaf age stages present) from each tree shall be pruned from the sun exposed portion of the upper third of the crown, simultaneously with the biannual foliar sampling for the chemical analysis of needles and leaves or according to the local symptoms phenology if possible.
Peamiste puuliikide puhul lõigatakse igalt puult viis oksa (võimalikult väikesed, kuid sellised, kus on igas arenguetapis lehti) võra päikesepoolse osa ülemisest kolmandikust samaaegselt iga kahe aasta tagant toimuva okaste ja lehtede kogumisega keemiliseks analüüsiks või võimaluse korral vastavalt kohalikele sümptomitele.
Once collected, a representative number of leaves per branch (i.e. approximately 30 leaves in the case of Fagus sylvatica) shall be examined under best light conditions and scored for occurrence of ozone-injury (yes/no).
Kui lehed on kogutud, uuritakse iga oksa lehtede valikrühma (s.t umbes 30 lehte Fagus sylvatica puhul) parimates valgustingimustes ja antakse hinne vastavalt osoonist tingitud kahjustuste esinemisele (jah/ei).
Score
Hinne
Percentage, definition
Protsent, määratlus
injury, none of the leaves injured.
pole, ükski leht pole kahjustunud
1 %-5 % of the leaves show ozone symptoms
1–5 % lehtedest on osoonist tingitud kahjustusi
6 %-50 % of the leaves show ozone symptoms
6–50 % lehtedest on osoonist tingitud kahjustusi
51 %-100 % of leaves show ozone symptoms
51–100 % lehtedest on osoonist tingitud kahjustusi
Evaluation for the conifer main tree species
Peamiste okaspuuliikide hindamine
Following the leaf-sampling procedure, from each tree several branches (5 branches as small as possible but having at least the current year's needles (C-needles) and previous year's needles (C+1-needles)) shall be pruned from the sun-exposed portion of the upper part of the crown.
Sarnaselt lehtede proovi võtmisele lõigatakse igalt puult mitu oksa (viis võimalikult väikest oksa, millel on nii käesoleva (C okkad) kui ka eelmise aasta okkad (C+1 okkad)) võra päikesepoolse osa ülemisest kolmandikust.
1-5 % of the surface is affected
1–5 % pinnast on kahjustatud
6- 50 % of the surface is affected
6–50 % pinnast on kahjustatud
51 – 100 % of the surface is affected.
51–100 % pinnast on kahjustatud