natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Generating new knowledge of interface and size dependent phenomena; nano-scale control of material properties for new applications; integration of technologies at the nano-scale including monitoring and sensing; self-assembling properties; nano-motors; nano-machines and nano-systems; methods and tools for characterisation and manipulation at nano-dimensions; nano- and high-precision technologies in chemistry for the manufacture of basic materials and components; the study and production of nano-metre precise components; impact on human safety, health and the environment; metrology, monitoring and sensing, nomenclature and standards; exploration of new concepts and approaches for sectoral applications, including the integration and convergence of emerging technologies.
Uute teadmiste loomine liideste ja suurusega seotud nähtuste osas; uute rakenduste jaoks materjali omaduste kontrollimine nanotasandil; tehnoloogiate integreerimine nanotasandil, sealhulgas järelevalve ja seire; isestruktureeruvad omadused; nanomootorid; nanomasinad ja -süsteemid; nanotasandil iseloomustamiseks ja manipuleerimiseks kasutatavad meetodid ja vahendid; keemias kasutatav nano- ja täppistehnoloogia alusmaterjalide ja -komponentide tootmiseks; nanomeetriliselt täpsete komponentide uurimine ja tootmine; mõju inimeste ohutusele, tervisele ja keskkonnale; metroloogia, järelevalve ja seire, nomenklatuur ja standardid; uute mõistete ja lähenemisviiside väljatöötamine sektorisiseste rakenduste jaoks, kaasa arvatud esilekerkiva tehnoloogia integreerimine ja lähendamine.
Activities will also investigate the impact of nano-technology on society and the relevance of nano-science and technology for the solution of societal problems.
Tegevuste käigus uuritakse ka nanotehnoloogia mõju ühiskonnale ning nanoteaduse ja -tehnoloogia olulisust ühiskondlike probleemide lahendamisel.
Generating new knowledge of high-performance surfaces and materials for new products and processes as well as for their repair; knowledge-based materials with tailored properties and predictable performance; more reliable design and simulation; computational modelling; higher complexity; environmental compatibility; integration of nano-micro-macro functionality in the chemical technology and materials processing industries; new nano-materials including nano-composites, bio-materials, and hybrid materials, including design and control of their processing, properties and performance.
Uute, kõrgtehnoloogilisi pindasid ja materjale puudutavate teadmiste loomine uute toodete ja protsesside ning nende parandamise jaoks; teadmistepõhised materjalid, mis on sihtotstarbeliste omaduste ja prognoositava tõhususega; usaldusväärsem disain ja simulatsioon; arvutuslik modelleerimine; suurem keerukus; keskkonnasäästlikkust; keemiatehnoloogias ja materjalitöötlusega tegelevates tööstusharudes integratsioon nano-, mikro- ja makrofunktsionaalsuse tasandil; uued nanomaterjalid, sealhulgas nanokomposiidid, biomaterjalid ja hübriidmaterjalid, kaasa arvatud nende töötlemise, omaduste ja tõhususe kavandamine ja juhtimine.
New Production
Uus tootmine
Creating conditions and assets for sustainable knowledge-intensive production, including construction, development and validation of new paradigms responding to emerging industrial needs and fostering the modernisation of the European industry base; development of generic production assets for adaptive, networked and knowledge-based production; development of new engineering concepts exploiting the convergence of technologies (e.g. nano, micro, bio, geo, info, optical, cognitive technologies and their engineering requirements) for the next generation of high value-added new or renewed products and services, and adaptation to changing needs; engaging high-throughput production technologies.
Jätkusuutliku teadmistemahuka tootmise jaoks tingimuste ja vahendite loomine, sealhulgas esilekerkivate tööstuslike vajaduste rahuldamiseks ettenähtud uute paradigmade loomine, arendamine ja valideerimine ning Euroopa tööstusbaasi moderniseerimise soodustamine; kohanduva, võrgustikus oleva ja teadmistepõhise tootmise jaoks üldiste tootmisvahendite arendamine; suure lisandväärtusega uute või uuendatud toodete ja teenuste järgmise põlvkonna jaoks uute tehnoloogiliste nõuete väljatöötamine, kasutades tehnoloogia (nt nano-, mikro-, bio-, geo-, info-, optilise ja kognitiivtehnoloogia ning nende tehniliste nõuete) lähendamist, ning muutuvate vajadustega kohanemine; suure tootlikkusega tootmistehnoloogia kaasamine.
Integration of technologies for industrial applications
Tehnoloogia integreerimine tööstuslike rakenduste jaoks
Integrating new knowledge, nano- and micro-technologies, materials and production in sectoral and cross sectoral applications, in areas such as health, food, construction and buildings, transport, energy, information and communication, chemistry, environment, textiles and clothing, footwear, forest-based industry, steel, mechanical engineering.
Uute teadmiste, nano- ja mikrotehnoloogia, materjalide ja tootmise integreerimine järgmiste sektorisiseste ja sektoritevaheliste rakenduste puhul nagu näiteks tervis, toiduainetööstus, ehitus ja hooned, transport, energeetika, info ja kommunikatsiooni, keemia, keskkond, tekstiili- ja rõivatööstus, jalatsitööstus, metsatööstus, terase- ja masinatööstus.
Adapting the current energy system into a more sustainable one, less dependent on imported fuels and based on a diverse mix of energy sources, in particular renewables, energy carriers and non-polluting sources; enhancing energy efficiency, including by rationalising use and storage of energy; addressing the pressing challenges of security of supply and climate change, whilst increasing the competitiveness of Europe's industries.
Praeguse energiasüsteemi ümberkujundamine jätkusuutlikumaks süsteemiks, mis on vähem sõltuv imporditud kütustest ja põhineb erinevatel energiaallikatel, eelkõige taastuvatel energiaallikatel, energiakandjatel ja saastevabadel allikatel; energiatõhususe parandamine, sealhulgas ratsionaalsema kasutuse ja energia salvestamise abil; varustuskindluse ja kliimamuutustega seotud pakiliste ülesannete lahendamine, suurendades samas Euroopa tööstuse konkurentsivõimet.
Energy systems are confronted with major challenges.
Energiasüsteemid seisavad silmitsi tõsiste väljakutsetega.
There is an urgent need to identify and develop adequate and timely solutions given the alarming trends in global energy demand, the finite nature of conventional oil and natural gas reserves, the need to curb dramatically emissions of greenhouse gases in order to mitigate the devastating consequences of climate change, the damaging volatility of oil prices (in particular for the transport sector which is heavily oil dependent) and geopolitical instability in supplier regions.
Arvestades rahutukstegevaid suundumusi ülemaailmses energianõudluses, tavapäraste nafta- ja maagaasivarude ammendavust ja vajadust vähendada märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heitkoguseid, et leevendada kliimamuutuste hävitavaid tagajärgi, naftahinna kahjulikku kõikumist (eriti transpordisektori puhul, mis sõltub suuresti naftast) ja geopoliitilist ebastabiilsust tarnepiirkondades, on põhjendatud sobivate ja õigeaegsete lahenduste kiire kindlaksmääramine ja väljatöötamine.
Energy research is an important contribution towards ensuring affordable energy costs for our citizens and industries.
Energeetikaalane teadustöö on oluline panus kodanikele ja tööstusele taskukohase energiahinna tagamise saavutamisse.
Research and demonstration are necessary in order to provide the most environmentally sound and cost-effective technologies and measures enabling the EU to meet its targets under the Kyoto Protocol and beyond and to implement its energy policy commitments, as described in the 2000 Green Paper on the security of energy supply [7], the 2005 Green Paper on Energy Efficiency [8] and the 2006 Green Paper on a European strategy for sustainable competitive and secure energy [9].
Vaja on nii teadus- kui ka tutvustamistegevust, et tagada kõige keskkonnasäästlikumad ja kulutõhusamad meetmed ja tehnoloogia, mis võimaldavad ELil saavutada Kyoto protokolli kohaseid ja muid eesmärke ning rakendada oma energiapoliitika-alaseid kohustusi, mida on kirjeldatud energiavarustuse kindlust käsitlevas 2000. aasta rohelises raamatus, [7] energiatõhusust käsitlevas 2005. aasta rohelises raamatus [8] ning 2006. aasta rohelises raamatus “Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks”. [9]
Europe has developed world leadership in a number of energy generation and energy efficiency technologies.
Euroopa on saavutanud maailmas juhtpositsiooni mitmes energia tootmise ja energiatõhususe tehnoloogia valdkonnas.
It is the pioneer in modern renewable energy technologies, such as solar energy, bio- and wind energy.
Ta on teerajajaks sellise kaasaegse taastuva energia tehnoloogia alal nagu näiteks päikeseenergia, bioenergia ja tuuleenergia.
The EU is also a global competitor in power generation and distribution technologies and has a strong research capability in the area of carbon capture and sequestration.
Samuti on EL ülemaailmselt konkurentsivõimeline energia tootmis- ja jaotustehnoloogia valdkonnas ning omab suurt teaduspotentsiaali süsiniku sidumise ja kõrvaldamise valdkonnas.
These positions, however, are now facing severe competition (in particular from the US and Japan).
Need positsioonid on nüüd aga terava (eelkõige USAst ja Jaapanist tuleneva) konkurentsisurve all.
Therefore Europe must maintain and develop its leading position which requires substantial efforts and international collaboration.
Seetõttu peab Euroopa oma juhtpositsiooni säilitama ja arendama, mis nõuab olulisi jõupingutusi ja rahvusvahelist koostööd.
Radically transforming the energy system into a less- or non-CO2-emitting, reliable, competitive and sustainable energy system requires new technologies and new materials with risks that are too high and profits too uncertain for private firms to provide all the investment needed for research, development, demonstration and deployment.
Energiasüsteemi radikaalne ümberkujundamine vähem süsinikdioksiidi heitmeid tekitavaks või neid mittetekitavaks, usaldusväärseks, konkurentsivõimeliseks ja jätkusuutlikuks energiasüsteemiks nõuab uut tehnoloogiat ja uusi materjale, mis kätkeb endas erasektori ettevõtete jaoks liiga suuri riske ja kaheldavat tulu, et teha kõik vajalikud investeeringud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevuseks ning kasutamiseks.
The activities to meet the objective are set out below.
Tõhususe suurendamine kogu energiasüsteemis, tootjast tarbijani, on vajalik ning kogu energeetika teema aluseks.
Increasing efficiency throughout the energy system, from source to user, is essential and underpins the whole of the Energy Theme.
Arvestades nende olulist panust jätkusuutlike energiasüsteemide väljakujunemisele tulevikus, on käesoleva teemavaldkonna oluliseks osaks taastuvad energiaallikad ja energia lõpptarbimise tõhusus.
Given their important contribution to future sustainable energy systems, renewables and end-use energy efficiency will be the major part of this Theme.
Käesolevas valdkonnas pööratakse erilist tähelepanu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse ergutamisele ning suutlikkuse suurendamisele.
Particular attention will be paid to stimulating research, development and demonstration and promoting capacity building in this area.
Seetõttu kasutatakse täielikult ära koostoimet konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi osaks oleva programmiga “Arukas energeetika — Euroopa”.
Synergies with the Intelligent Energy-Europe Programme component of the Competitiveness and Innovation Framework Programme will be fully exploited in this regard.
Samuti uuritakse võimalusi tulevikus käivitada laiaulatuslikke algatusi, mis integreerivad rahastamist erinevatest rahastamisallikatest (nt ühised tehnoloogiaalgatused).
The potential for future large-scale initiatives integrating funding from various sources (e.g. JTI) will also be explored.
Lisatud on energiapoliitikat käsitlevate otsuste tegemiseks vajalikke teadmisi käsitlev eritegevus, mis võib samuti toetada uusi poliitilisi vajadusi, mis kerkivad esile näiteks seoses Euroopa energiapoliitika rolliga kliimamuutusi käsitlevate rahvusvaheliste meetmete kavandamises ning seoses energiavarustuse ja hinna ebastabiilsuse ja häiretega.
A specific activity on knowledge for energy policy making is included which may also provide support to new policy needs that emerge relating, for example, to the role of European energy policy in the development of international climate change actions, and instabilities or disruptions in energy supply and price.
Lisatud on energiapoliitikat käsitlevate otsuste tegemiseks vajalikke teadmisi käsitlev eritegevus, mis võib samuti toetada uusi poliitilisi vajadusi, mis kerkivad esile näiteks seoses Euroopa energiapoliitika rolliga kliimamuutusi käsitlevate rahvusvaheliste meetmete kavandamises ning seoses energiavarustuse ja hinna ebastabiilsuse ja häiretega.
Hydrogen and fuel cells
Vesinik ja kütuseelemendid
Integrated action to provide a strong technological foundation for competitive EU fuel cell and hydrogen industries, for stationary, portable and transport applications.
Integreeritud meetmed ELi konkurentsivõimelisele vesiniku ja kütuseelementide tööstusele tugeva tehnoloogilise aluse loomiseks ning statsionaarsete, portatiivsete ja transpordialaste rakenduste väljatöötamiseks.
The Hydrogen and Fuel Cells European Technology Platform contributes to this activity by proposing an integrated research and deployment strategy.
Euroopa vesiniku ja kütuseelementide tehnoloogiaplatvorm aitab sellele kaasa, pakkudes välja integreeritud teadusuuringute ja kasutusstrateegia.
Technologies to increase overall conversion efficiency, cost efficiency and reliability, driving down the cost of electricity production from indigenous renewable energy sources, including wastes, and the development and the demonstration of technologies suited to different regional conditions.
Üldise energia muundamise kasuteguri, kulutõhususe ja usaldusväärsuse suurendamise tehnoloogia, kohalikest taastuvatest energiaallikatest (sealhulgas jäätmetest) elektrienergia tootmise kulude alandamine ning erinevatele piirkondlikele tingimustele sobiva tehnoloogia arendamine ja tutvustamine.
Integrated fuel production systems and conversion technologies: to develop and drive down the unit cost of solid, liquid and gaseous (including hydrogen) fuels produced from renewable energy sources including biomass and wastes, aiming at the cost-effective production, storage, distribution and use of carbon-neutral fuels, in particular biofuels for transport and electricity generation.
Integreeritud kütuse tootmissüsteemid ja muundamistehnoloogia: taastuvatest energiaallikatest, sealhulgas biomassist ja jäätmetest toodetavate tahke-, vedel- ja gaaskütuste (sh vesinikkütuse) ühikuhinna kujundamine ja alandamine, seades eesmärgiks süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes neutraalsete kütuste, eelkõige transpordisektoris ja elektrienergia tootmises kasutatavate biokütuste kulutõhusa tootmise, salvestamise, jaotamise ja kasutamise.
Research, development and demonstration of technologies and devices including storage technologies to increase efficiencies and drive down the costs of active and passive heating and cooling from renewable energy sources, ensuring their use in different regional conditions where sufficient potential can be identified.
Tehnoloogia ja vahenditega, sealhulgas energia salvestamise tehnoloogiaga seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, mille eesmärgiks on nende tõhususe suurendamine ning taastuvatest energiaallikatest saadava aktiivse ja passiivse soojuse tootmise ja jahutamise maksumuse vähendamine, tagades nende kasutamise erinevates piirkondlikes tingimustes, mis omavad piisavat potentsiaali.
Research, development and demonstration of technologies to drastically reduce the environmental impact of fossil fuel use aiming at highly efficient and cost effective power and/or heat generation plants with near zero emissions, based on CO2 capture and storage technologies, in particular underground storage.
Fossiilkütuste kasutamise keskkonnamõjusid oluliselt vähendava tehnoloogiaga seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, seades eesmärgiks suure tõhususega, kulutõhusad ning peaaegu saastevabad soojatootmisjaamad, mille tegevus põhineb süsinikdioksiidi eemaldamise ja ladustamise tehnoloogial, eelkõige maa-alusel ladustamisel.
Clean coal technologies
Puhas söepõletustehnoloogia
Research, development and demonstration of technologies to substantially improve plant efficiency, reliability and cost through development and demonstration of clean coal and other solid fuel conversion technologies, including chemical processes, producing also secondary energy carriers (including hydrogen) and liquid or gaseous fuels.
Sellise tehnoloogiaga seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, mis parandab märkimisväärselt elektrijaamade tõhusust, usaldusväärsust ja kulutõhusust, arendades ja tutvustades puhast söe- ja muude tahkekütuste muundamise tehnoloogiat, sealhulgas keemilisi protsesse, mille abil toodetakse ka sekundaarseid energiakandjaid (sealhulgas vesinik) ja vedel- ja gaaskütuseid.
Activities will be linked as appropriate to CO2 capture and storage technologies or co-utilisation of biomass.
Tegevused seotakse vajadusel süsinikdioksiidi eemaldamise ja sidustamise tehnoloogia või biomassi kooskasutamisega.
Research, development and demonstration on how to increase the efficiency, safety, reliability and quality of the European electricity and gas systems and networks, notably within the context of a more integrated European energy market, e.g. by transforming the current electricity grids into an interactive (customers/operators) service network, developing energy storage options and removing obstacles to the large-scale deployment and effective integration of distributed and renewable energy sources.
Teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, mille eesmärk on suurendada eelkõige rohkem integreeritud Euroopa energiaturu kontekstis Euroopa elektri- ja gaasisüsteemide ja -võrkude tõhusust, ohutust, usaldusväärsust ja kvaliteeti, nt muutes praegused elektrivõrgud interaktiivseks (kliendid/operaatorid) teenustevõrguks, luues energia salvestamise võimalusi ning kõrvaldades tarnitud ja taastuvate energiaallikate ulatusliku kasutuse ja tõhusa integreerimise ees seisvad takistused.
Research, development and demonstration of new concepts, optimisation of proven concepts and technologies to improve energy efficiency and to enable further final and primary energy consumption savings, over their life cycle, for buildings (including in lighting), transport, services and industry.
Hoonete (nende elutsükli jooksul), sealhulgas valgustuse, transpordi, teenuste ja tööstuse energiakasutuse tõhustamise ning energia lõpptarbimisel ja primaarenergia tarbimisel täiendava energiasäästu võimaldamise uute kontseptsioonidega seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus ning toimivate kontseptsioonide ja tehnoloogia arendamine ja tutvustamine.
This includes the integration of strategies and technologies for energy efficiency (including co- and polygeneration), the use of new and renewable energy technologies and energy demand management measures and devices, and the demonstration of minimum climate impact buildings.
See hõlmab energiatõhususe valdkonnas strateegiate ja tehnoloogia integreerimist (sealhulgas ühis- ja koostootmist), uute ja taastuvate energiaallikatega seotud tehnoloogia kasutamist, energianõudluse reguleerimise meetmeid ja vahendeid ning minimaalse kliimamõjuga hoonetega seotud tutvustamistegevust.
Knowledge for energy policy making
Energiapoliitikat käsitlevate otsuste tegemiseks vajalikud teadmised
Development of tools, methods and models to assess the main economic and social issues related to energy technologies and to provide quantifiable targets and scenarios for medium- and long-term horizons (including providing scientific support for policy development).
Vahendite, meetodite ja mudelite arendamine, et hinnata olulisemaid energiatehnoloogiaga seotud majandus- ja sotsiaalküsimusi ning seada keskmise tähtajaga ja pikaajalisi mõõdetavaid eesmärke ja stsenaariume (sealhulgas teaduslik tugi poliitika kujundamisele).
Sustainable management of the environment and its resources through the advancement of knowledge on the interaction between the climate, biosphere, ecosystems and human activities, and the development of new technologies, tools and services, in order to address global environmental issues in an integrated way.
Keskkonna ja selle ressursside säästev majandamine kliima, biosfääri, ökosüsteemide ja inimtegevuse vastastikuse mõju kohaste teadmiste edendamise ning uue tehnoloogia, vahendite ja teenuste arendamise kaudu, et lahendada ülemaailmseid keskkonnaprobleeme integreeritud alustel.
Emphasis will be placed on prediction of climate, ecological, earth and ocean systems changes, on tools and technologies for monitoring, prevention, mitigation and adaptation of environmental pressures and risks, including risks to health, and on tools and technologies for the sustainability of the natural and man-made environment.
Peamist tähelepanu pööratakse kliimamuutuste ning öko-, maa- ja ookeanisüsteemides toimuvate muutuste prognoosimisele ning vahenditele ja tehnoloogiale, mis võimaldavad jälgida, ennetada, leevendada ja kohandada keskkonnakoormust ja ohtusid, sealhulgas ohtu tervisele, ning vahenditele ja tehnoloogiale, mis on seotud loodus- ja kultuurkeskkonna jätkusuutlikkusega.
Environmental problems extend beyond national frontiers and require a coordinated approach at a pan-European and, often, global level.
Keskkonnaprobleemid ulatuvad väljapoole riigipiire ja nende lahendamiseks on vaja kooskõlastatud lähenemisviisi Euroopa ja sageli ka ülemaailmsel tasandil.
Earth's natural resources and the man-made environment are under intense pressure from a growing population, urbanisation, construction, continuous expansion of the agriculture, aquaculture, fisheries, transport, and energy sectors, and climate variability and warming at local, regional and global scales.
Loodusvaradele ja kultuurkeskkonnale avaldavad väga suurt survet elanikkonna kasv, linnastumine ja ehitustegevus, põllumajandus-, akvakultuuri-, kalandus-, transpordi- ja energiasektori jätkuv laienemine, samuti kliimaolude varieerumine ning kohalik, piirkondlik ja ülemaailmne kliima soojenemine.
Europe needs to engage in a new sustainable relationship with the environment while improving competitiveness and strengthening European industry.
Euroopa peab leidma uue keskkonnasäästliku käitumismudeli, parandades ja tugevdades samal ajal oma konkurentsivõimet ja Euroopa tööstussektorit.
EU-wide cooperation is needed in order to attain critical mass, given the scale, scope and high level of complexity of environmental research.
Keskkonnaalaste teadusuuringute mastaapi, ulatust ja suurt keerukust arvesse võttes on selles valdkonnas teadusuuringute kriitilise massi saavutamiseks vaja kogu ELi hõlmavat koostööd.
This will facilitate common planning, the use of connected and inter-operable databases, and the development of coherent and large scale observation and forecasting systems.
See hõlbustab ühist planeerimist, ühendatud ja koostalitusvõimeliste andmebaaside kasutamist ning ühtsete ja ulatuslike vaatlus- ja prognoosisüsteemide arendamist.
Research should address the need for data management and information services and problems related to data transfer, integration, mapping.
Teadusuuringud peaksid käsitlema andmehalduse ja infoteenuste vajadust ning andmete edastamise, integreerimise ja kaardistamise probleeme.