natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Such a basis should add value to the information available at the national level in those fields.
Selline alus peaks andma lisandväärtust nendes valdkondades riigi tasandil kättesaadavale teabele.
The Community should provide for the common development of competitiveness strategies for industrial and service sectors, and for the promotion of best practices in relation to an entrepreneurial environment and culture, including skills, corporate social responsibility and equal gender opportunity, and promote through, inter alia, education and continuous training, and from school to higher education, the emergence of young entrepreneurs.
Ühendus peaks hoolitsema tööstus- ja teenindussektori konkurentsistrateegia ühise arendamise eest, samuti heade tavade edendamise eest seoses ettevõtluskeskkonna ja -kultuuriga, kaasa arvatud oskused, ettevõtjate sotsiaalne vastutus ning võrdsed võimalused meestele ja naistele, ja toetama muu hulgas hariduse ja jätkukoolituse kaudu ning nii koolis kui kõrgkoolis noorte ettevõtjate juurdekasvu.
The Brussels European Council of 20 and 21 March 2003 gave priority to innovation and entrepreneurship and stressed the need for Europe to do more to turn ideas into real added value.
ja 21. märtsil 2003 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu seadis esikohale uuendustegevuse ja ettevõtluse ning rõhutas, et Euroopa peab ideede elluviimiseks rohkem tegema.
It called for further action in order to create the conditions in which business innovates.
Nõuti jätkuvaid meetmeid, et luua tingimused ettevõtjate uuendustegevusele.
The linear model of innovation, that assumes that research leads directly to innovation, has proved to be insufficient to explain innovation performance and to design appropriate innovation policy responses.
Lineaarne uuendusmudel, mis eeldab, et teadustöö viib otse uuendusteni, on osutunud ebapiisavaks, et selgitada uuendustegevuse tulemusi ja kujundada asjakohast uuenduspoliitikat.
Recognising that enterprises are at the heart of the innovation process, funding to stimulate innovation activities of enterprises and preparing the market-take up of innovation as well as innovation governance and culture should therefore be placed under the Entrepreneurship and Innovation Programme.
Tunnistades, et ettevõtjad on uuendustegevuse mootoriks, peaks ettevõtjate uuendustegevuse toetamisele suunatud rahastamine ja valmistumine uuenduste turuleviimiseks, samuti uuendustegevuse juhtimine ja kultuur kuuluma seepärast ettevõtluse ja uuendusetegevuse programmi alla.
This should help to ensure that innovation works to promote competitiveness and is carried through into practical application at a business level.
See peaks aitama tagada, et uuendustegevus edendab konkurentsivõimet ning et seda rakendatakse praktilises äritegevuses.
The Brussels European Council of 25 and 26 March 2004 added that clean technologies are vital to fully exploit synergies between enterprise and the environment.
ja 26. märtsil 2004 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu lisas, et keskkonnasäästlikud tehnoloogiad on olulised, et kasutada täielikult ära ettevõtjate ja keskkonna vahelist vastasmõju.
The promotion of eco-innovation, which includes innovative clean technologies, can help exploit their potential.
Ökouuenduste edendamine, mis hõlmab uuenduslikke keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid, võib aidata neist täit kasu saada.
The market for knowledge transfer and absorption is frequently opaque, and both lack of information and failure to make connections create market barriers.
Teadmiste edastamise ja saamise turg on sageli läbipaistmatu ning nii puudulik teave kui kontaktide puudumine tekitavad turutõrkeid.
Businesses also find it difficult to incorporate technologies which are not part of their traditional field of activity and to gain access to new types of skills.
Ettevõtjatel on ka raskusi selliste tehnoloogiate integreerimisega, mis ei kuulu nende tavapärasesse tegevusvaldkonda, ja uut tüüpi oskuste omandamisega.
Financial risks can be high for innovation, profitability may be delayed by development hitches and tax may not be neutral between success and failure.
Uuendustegevusega seotud finantsrisk võib olla kõrge, sellest saadav kasu võib arenguprobleemide tõttu hilineda ning maksud ei pruugi edu ja ebaedu seisukohast olla neutraalsed.
Skills needed to exploit opportunities may be in short supply.
Puudu võib olla ka vajalikest oskustest võimalusi ära kasutada.
Institutional or regulatory obstacles can delay or undermine the emergence of new markets and access to them.
Institutsioonilised või õiguslikud takistused võivad põhjustada uute turgude tekke hilinemise või takistada nende teket ja neile juurdepääsu.
Bankruptcy laws may create strong disincentives to assume entrepreneurial risk because of fear of failure.
Pankrotiseadused võivad ettevõtlusriski võtmist läbikukkumishirmu tõttu tugevalt pärssida.
In addition, economic circumstances can determine whether innovation takes place or not.
Lisaks võivad majandusolud määrata, kas uuendustegevus toimub või mitte.
The development of a business environment conducive to entrepreneurship, competitiveness and innovation should include the improvement of enterprise- and innovation-related economic and administrative reform, in particular for increased competitiveness, reduction of administrative burdens for SMEs and a better regulatory environment for entrepreneurship, business creation and business transfer, growth and innovation.
Ettevõtlust, konkurentsivõimet ja uuendustegevust soodustava ärikeskkonna arendamine peaks hõlmama ettevõtluse ja uuendustegevusega seotud majandus- ja haldusreformi tõhustamist, mis on eelkõige suunatud konkurentsivõime suurendamisele, VKEde halduskoormuse vähendamisele ning ettevõtlusele ja ettevõtete loomisele, ümberpaigutamisele, kasvule ja uuendustegevusele parema regulatiivse keskkonna loomisele.
Those barriers to the market penetration of innovation technologies are particularly relevant for environmental technologies.
Tõkked uuenduslike tehnoloogiate turulepääsul on eriti olulised keskkonnatehnoloogiate puhul.
Market prices too often do not completely reflect the environmental costs of products and services.
Sageli ei kajasta turuhinnad täielikult toote või teenuse keskkonnakulusid.
The part of the costs not reflected in market prices is borne by society as a whole, rather than by the producers of pollution.
Turuhinnas mittekajastatud kulud kannab ühiskond tervikuna, mitte keskkonnasaaste tekitaja.
This market failure, together with the Community interest in preserving resources, preventing pollution and protecting the environment more cost-efficiently, justifies reinforced support for eco-innovation.
See turuprobleem ja ühenduse huvi säilitada loodusvarasid, vältida keskkonnasaastet ja kaitsta keskkonda majanduslikult efektiivsemalt õigustab ökouuenduste toetamist.
The Community's innovation actions aim to support the development of innovation policy in the Member States and their regions and to facilitate the exploitation of synergies between national, regional and European innovation policy and support activities.
Ühenduse uuendusalaste meetmetega toetatakse liikmesriikide ja nende piirkondade uuendusalase poliitika arendamist ning edendatakse riikliku, piirkondliku ja Euroopa uuendusalase poliitika ja toetustegevuste koostoime kasutamist.
The Community is able to facilitate trans-national exchanges, mutual learning and networking and can drive cooperation on innovation policy.
Ühendus saab hõlbustada riikidevahelist vahetust, vastastikust õppimist ja koostöövõrkude loomist ja soodustada uuendusalast koostööd.
Networking among stakeholders is the key to facilitating the flow of knowledge and ideas that are necessary for innovation.
Huvirühmade võrgustike loomine on oluline eeldus uuendusteks vajalike teadmiste ja ideede edasiandmiseks.
The Council Resolution endorsed at the Brussels Telecommunications Council of 9 December 2004 provides the basis for the proposal for a new information society initiative to reinforce the contribution of the information society to Europe's performance.
Nõukogu resolutsiooniga, mida toetas 9. detsembril 2004 Brüsseli telekommunikatsiooni nõukogu, pannakse alus uuele infoühiskonna algatusele, et suurendada infoühiskonna panust Euroopa arengusse.
In its aforementioned Communication of 2 February 2005, the Commission proposes to focus efforts on ‘delivering stronger and lasting growth and creating more and better jobs’.
Komisjon teeb oma eelnimetatud 2. veebruari 2005. aasta teatises ettepaneku suunata jõupingutused “tugevamale ja kestvamale kasvule ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele”.
It highlights the uptake of ICT by both the private and public sector as a key element in improving Europe's innovation performance and competitiveness.
See rõhutab info- ja sidetehnoloogia kasutuselevõtmist nii era- kui ka avalikus sektoris kui olulist tegurit Euroopa uuendustegevuse tulemuste ja konkurentsivõime parandamisel.
The ICT Policy Support Programme should therefore be established.
Seetõttu tuleks kehtestada eriprogramm “Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm”.
Actions under the ICT Policy Support Programme should also contribute to the objectives of the i2010 strategy, while taking into consideration other Community programmes in the field of ICT in order to avoid the duplication of efforts.
Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi meetmed peaksid samuti kaasa aitama i2010-strateegia eesmärkide saavutamisele, võttes samas arvesse ühenduse muid info- ja sidetehnoloogia valdkonna programme, et vältida tegevuste kattumist.
ICT provide the backbone for the knowledge economy.
Info- ja sidetehnoloogia moodustab teadmistepõhise majanduse nurgakivi.
They account for around half of the productivity growth in modern economies and provide unique solutions to address key societal challenges.
Nende arvele võib kanda umbes poole kaasaegse majanduse tootlikkuse kasvust ja need pakuvad unikaalseid lahendusi vastamaks tähtsatele ühiskondlikele väljakutsetele.
The improvement of public sector and general interest services needs to be carried out in close collaboration with the relevant Community policies, for example, in the fields of public health, education and training, environment, transport and internal market development and competition.
Avaliku sektori teenuste ja üldises huvides olevate teenuste parandamine peab toimuma tihedas koostöös ühenduse asjakohaste poliitikatega, näiteks rahvatervise, hariduse ja koolituse, keskkonna, transpordi ja siseturu arengu ja konkurentsi valdkondades.
The deployment and best use of innovative ICT-based solutions should be stimulated, in particular for services in areas of public interest, including the improvement of the quality of life of disadvantaged groups, such as people with disabilities or elderly people.
Uuenduslikul side- ja infotehnoloogial põhinevate lahenduste rakendamist ja tõhusat kasutamist tuleks toetada, eriti mis üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste puhul, kaasa arvatud ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade, nagu puuetega või vanemate inimeste elukvaliteedi tõstmiseks.
Community support should also facilitate the coordination and the implementation of actions for developing the information society across the Member States.
Ühenduse toetus peaks samuti hõlbustama infoühiskonna arengule suunatud meetmete koordineerimist ja rakendamist kõikides liikmesriikides.
The midterm evaluation of the eTEN (Trans European Network for Telecom) Programme recommends using a demand driven approach for Community intervention to projects supporting trans-European services in areas of public interest.
Programmi e-TEN (üleeuroopaline telekommunikatsioonivõrk) vahehinnangus soovitatakse kasutada nõudlusest lähtuvat lähenemisviisi ühenduse sekkumisel projektidesse, mis toetavad üleeuroopalisi teenuseid üldist huvi pakkuvates valdkondades.
The eGovernment and eHealth Communications from the Commission and related Council conclusions called for increased effort in innovation, good practice exchange and interoperability and identified the need for increased synergies between related Community programmes.
E-valitsust ja e-tervishoidu käsitlevad komisjoni teatised ja seonduvad nõukogu järeldused kutsuvad üles tegema rohkem jõupingutusi uuendustegevuse, heade tavade vahetuse ja koostoimimisvõime osas ning väljendavad vajadust tugevdada seonduvate ühenduse programmide koostoimet.
Interoperability is of great importance to the development of the information society.
Koostalitlusvõime on väga tähtis infoühiskonna arengu seisukohalt.
A legislative framework has been defined by Directive 96/9/EC of the European Parliament and of the Council of 11 March 1996 on the legal protection of databases, Directive 2001/29/EC of the European Parliament and of the Council of 22 May 2001 on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society and Directive 2003/98/EC of the European Parliament and of the Council of 17 November 2003 on the re-use of public sector information to deal with the challenges of digital content in the information society.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiiviga 96/9/EÜ (andmebaaside õiguskaitse kohta), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiviga 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/98/EÜ (avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta) on loodud õigusraamistik digitaalse infosisuga seotud probleemidega toimetulekuks infoühiskonnas.
Different practices among Member States continue to create technical barriers which impede wide access and re-use of public sector information in the Union.
Liikmesriikide erinevad tavad põhjustavad jätkuvalt tehnilisi probleeme, mis takistavad liidus igakülgset juurdepääsu avaliku sektori teabele ja selle taaskasutamist.
Community actions concerning digital content should take account of the Community's multilingual and multicultural specificity.
Digitaalset infosisu käsitlevad ühenduse meetmete puhul peaks arvestama ühenduse mitmekeelse ja -kultuurilise keskkonnaga.
Natural resources, the prudent and rational utilisation of which is provided for in Article 174 of the Treaty, include, apart from renewable energy sources, oil, natural gas and solid fuels, which are essential energy sources but are also the main sources of carbon dioxide emissions.
Loodusvarade hulka, mille ettenägelik ja ratsionaalne kasutamine on sätestatud asutamislepingu artiklis 174, kuuluvad peale taastuvate energiaallikate ka niisugused olulised energiaallikad nagu nafta, maagaas ja tahked kütused, mis on aga põhilised süsinikdioksiidiheite tekitajad.
The Commission's Green Paper entitled ‘Towards a European strategy for the security of energy supply’ noted that the Union is becoming increasingly dependent on external energy sources and that its dependence could rise to 70 % in 20 to 30 years' time.
Komisjoni rohelises raamatus pealkirjaga “Euroopa energiavarustuse kindluse strateegia” märgiti, et liit on langemas järjest suuremasse sõltuvusse liiduvälistest energiaallikatest ning see sõltuvus võib järgmise 20–30 aasta jooksul kasvada 70 %ni.
It therefore stressed the need to balance supply policy against clear action for a demand policy and called for better managed and more environmentally friendly consumption, particularly in the transport and building sectors.
Seega rõhutati vajadust tasakaalustada pakkumispõhist poliitikat selgete nõudluspõhist poliitikat edendavate meetmete abil ja nõuti paremini korraldatud ja keskkonnasõbralikumat tarbimist, eriti transpordi- ja ehitussektoris.
It also called for priority to be given the development of new and renewable sources on the energy supply side in order to respond to the challenge of global warming and to achieve the target already established by earlier action plans and resolutions of 12 % energy from renewable energy sources in gross internal consumption by 2010.
Samuti nõuti uute ja taastuvate energiaallikate arendamise eelistamist, et reageerida globaalsele soojenemisele ning saavutada varasemate tegevuskavade ja resolutsioonidega püstitatud eesmärgid, et 2010. aastal moodustaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 12 % ühendusesisesest energia kogutarbimisest.
Directive 2001/77/EC of the European Parliament and of the Council of 27 September 2001 on the promotion of electricity produced from renewable energy sources in the internal electricity market requires Member States to set national indicative targets consistent with the Community global indicative target of 12 % of gross national energy consumption by 2010 and in particular with the 22,1 % indicative share of electricity produced from renewable energy sources in total Community electricity consumption by 2010.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiivis 2001/77/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul) nõutakse liikmesriikidelt siseriiklike soovituslike eesmärkide seadmist, mis vastaksid ühenduse üldisele soovituslikule eesmärgile (12 % siseriiklikust energia kogutarbimisest aastaks 2010) ja eelkõige taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia soovituslikule 22,1 % osakaalule ühenduse elektri kogutarbimisest aastaks 2010.
The Commission Communication of 26 May 2004 entitled ‘The share of renewable energy in the EU’ warned that the target of a 12 % share of renewable energy in overall energy consumption in the Community in 2010 will not be reached unless considerable additional action is taken.
Komisjoni 26. mai 2004. aasta teatises pealkirjaga “Taastuva energia osa ELis” hoiatati, et eesmärk viia 2010. aastaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal 12 %ni ühendusesisesest energia kogutarbimisest, ei ole saavutatav ilma märkimisväärsete lisameetmeteta.
Directive 2002/91/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 2002 on the energy performance of buildings requires Member States to apply minimum energy performance requirements for new and existing buildings, to ensure the energy certification of buildings and to require the regular inspection of boilers and of air-conditioning systems in buildings.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiviga 2002/91/EÜ (ehitiste energiatõhususe kohta) kohustatakse liikmesriike rakendama uute ja olemasolevate ehitiste puhul energiatõhususe miinimumnõudeid, tagama ehitiste energiatõhususe sertifitseerimise ning ehitistes olevate kuumaveekatelde ja kliimaseadmete korrapärase ülevaatuse.
Directive 2003/30/EC of the European Parliament and of the Council of 8 May 2003 on the promotion of the use of biofuels or other renewable fuels for transport requires Member States to ensure that a minimum proportion of biofuels and other renewable fuels is placed on their market.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. mai 2003. aasta direktiivi 2003/30/EÜ (millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris) kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et nende turgudele viiakse miinimumosa biokütustest ja muudest taastuvkütustest.
Directive 2004/8/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 on the promotion of cogeneration based on a useful heat demand in the internal energy market and amending Directive 92/42/EEC requires Member States to carry out analyses of their potential for high-efficiency cogeneration and to set up support schemes that reflect the national potential identified.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiviga 2004/8/EÜ (soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel ja direktiivi 92/42/EMÜ muutmiseks) kohustatakse liikmesriike analüüsima oma potentsiaali suure tõhususega koostootmiseks ja looma toetuskavasid, mis kajastavad olemasolevat riiklikku potentsiaali.
In order to facilitate the implementation of those Community measures, to achieve greater market penetration for renewable energy sources and to improve energy efficiency, there is a need for specific promotion programmes at Community level to create the conditions for moving towards sustainable energy systems, in particular to support the standardisation of equipment which produces or consumes renewable energy sources, to increase technology deployment and to spread best practices in demand side management.
Selleks et hõlbustada kõnealuste ühenduse meetmete rakendamist, suurendada taastuvate energiaallikate turuosa ja parandada energiatõhusust, on vaja ühenduse tasandil käivitada konkreetsed edendusprogrammid, et luua tingimused üleminekuks säästvatele energiasüsteemidele, eelkõige taastuvatest energiaallikatest pärineva energia tootmiseks ja tarbimiseks ettenähtud seadmete standardimise toetamiseks, tehnoloogia kasutamise suurendamiseks ja nõudlusega seotud juhtimist käsitlevate heade tavade levitamiseks.
The same applies to the Community measures related to the labelling of energy efficiency of electrical, electronic, office and communications equipment and the standardisation of lighting, heating and air-conditioning equipment.
Sama kehtib ka ühenduse meetmete puhul, mis on seotud elektri-, elektroonika-, kontori- ja sideseadmete energiatõhususe märgistamise ning valgustus-, kütte- ja kliimaseadmete standardimisega.
The Intelligent Energy — Europe Programme should therefore be established.
Seetõttu tuleks algatada programm “Arukas energeetika – Euroopa”.
The Intelligent Energy — Europe Programme should contribute to achieving the general objectives of improving energy diversification and security of supply, and enhancing the competitiveness of companies in the Union, in particular SMEs, while protecting the environment and meeting international commitments in this area.
Programm “Arukas energeetika – Euroopa” peaks aitama kaasa energeetika mitmekesistamise ja varustuskindluse parandamise üldeesmärkide saavutamisele ning ettevõtjate, eriti VKEde, konkurentsivõime suurendamisele liidus, kaitstes samal ajal keskkonda ning täites rahvusvahelisi kohustusi selles valdkonnas.
Energy efficiency improvement measures in that specific programme should also focus on technological improvements in production processes and propose efficiency gains through improved transport logistics.
Energiatõhususe parandamise meetmed selles eriprogrammis peaksid samuti keskenduma tootmisprotsesside tehnoloogilisele täiustamisele ning pakkuma tõhususe kasvu transpordilogistika parandamise kaudu.
Achieving the full impact of the established strategy for sustainable energy requires not only continuity with Community support to policy development and implementation and removal of existing non-technological barriers through enhanced promotion campaigns, but, above all, support to accelerate investment and stimulate the market uptake of innovative technologies across the Community.
Et kehtestatud strateegia mõju säästva energeetika toetamisel oleks täielik, peab ühendus jätkuvalt toetama selle valdkonna poliitika arengut ja teostamist ning kõrvaldama mittetehnilised takistused edenduskampaaniate abil, toetades ühtlasi eelkõige investeeringute kiirendamist ja uuenduslike tehnoloogiate turuleviimist kogu ühenduses.
Alongside environmental advantages, renewable energy sources and energy efficiency are among the fastest growing industries in the Community, creating new and innovative jobs.
Taastuvad energiaallikad ja energiatõhusus on lisaks keskkonnahoidlikkusele ka ühenduse kiiremini kasvavad tööstusharud, luues uusi ja tuleviku seisukohalt olulisi töökohti.
The European renewable energy industry leads the world in the development of technologies for renewable energy electricity generation.
Euroopa taastuval energial põhinev tööstus on maailmas juhtival kohal taastuvatest energiaallikatest saadava elektri tootmistehnoloogiate arengus.
Such technologies benefit economic and social cohesion and avoid the dissipation of resources.
Need tehnoloogiad tugevdavad majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning vähendavad ressursside kasutamist.
Decision No 1230/2003/EC will expire on 31 December 2006.
Otsus nr 1230/2003/EÜ kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2006.