natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The television licence fee is collected by an entity jointly owned by all the Swedish radio and television public service companies: Radiotjänst i Kiruna AB (‘Rikab’).
Televisioonitasu kogub aktsiaselts Radiotjänst i Kiruna AB (edaspidi “Rikab”), mis kuulub ühiselt Rootsi kõikidele avalik-õiguslikele televisiooni- ja raadioringhäälinguorganisatsioonidele.
Rikab transfers the money it collects to a specific account with the Swedish National Debt Office (‘Riksgäldskontoret’), the so-called ‘rundradiokontot’.
Rikab kannab kogutud vahendid riigivõlaameti erikontole (nn ringhäälingukonto).
On the basis of SVT's activities and any changes or additions that the Government wishes to add to the public service obligations, Parliament decides each year on the amount the company will have at its disposal for the performance of its public service duties.
SVT tegevuse ja võimalike muudatuste või täienduste põhjal, mida valitsus kavatseb teha seoses kohustusega pakkuda avalikke teenuseid, võtab parlament igal aastal vastu otsuse, kui suur summa eraldatakse SVT-le avalike teenuste osutamiseks.
SVT uses the money allocated to it to perform its public service activities, as detailed in the broadcasting licence and the conditions of funding.
SVT kasutab eraldatud vahendeid oma avalike teenuste osutamiseks vastavalt ringhäälinguloas ja rahastamistingimustes sätestatule .
Out of the allocated money, SVT decides itself how much should be used for, e.g., programme activities and how much should be spent on distribution of programmes (e.g., transmission fee payments to Teracom).
SVT otsustab ise, kui suur osa kasutatakse näiteks programmide koostamiseks ja kui suur osa kasutatakse programmide levitamiseks (näiteks Teracomile ülekandetasude maksmine) .
During the digital terrestrial switchover, analogue and digital terrestrial transmissions will be broadcast in parallel to give viewers time to switch to the new reception mode.
Seoses üleminekuga maapealsetele digitaalülekannetele tehakse maapealseid analoog- ja digitaalülekandeid paralleelselt, et anda vaatajatele aega minna üle uuele vastuvõtusüsteemile.
To prevent the higher costs incurred by SVT because of these parallel transmissions leading to a significant increase in the television licence fee collected from television set owners, the State decided to implement an alternative financing mechanism to cover the costs.
Selleks et vältida televisioonilubade tuntavat hinnatõusu, mis oleks põhjustatud paralleelsete ülekannetega kaasnevatest suurematest SVT kuludest, otsustas valitsus kulude katmiseks kasutada alternatiivset rahastamist.
To this end, a separate account was opened with the National Debt Office in 2002, the so-called ‘distribution account’ (‘distributionskontot’).
Sel eesmärgil avati 2002. aastal riigivõlaametis spetsiaalne levitamiskonto.
The distribution account is financed by money from the rundradiokontot and through a credit facility granted by the National Debt Office.
Levitamiskontot rahastatakse ringhäälingukontolt pärinevast rahast ja riigivõlaameti eraldatud krediidist.
From the distribution account money is then transferred to SVT to pay for terrestrial transmission.
Seejärel kantakse raha levitamiskontolt SVT-le, et maksta ülekannete eest maapealses võrgus.
For the first few years, the distribution account is running a deficit because the amount of money which is transferred to it from the rundradiokontot is less than the amount which is transferred from it to SVT for transmission payments.
Esimeste aastate jooksul on levitamiskonto miinuses, sest summa, mis kantakse kontole ringhäälingukontolt, on väiksem summast, mis kantakse levitamiskontolt SVT-le ülekandetasude maksmiseks.
The difference between what the distribution account receives from the rundradiokontot and the money which SVT needs for transmission payments is covered by the credit granted by the National Debt Office.
Vahe ringhäälingukontolt levitamiskontole ülekantava raha ja summa vahel, mida SVT vajab ülekandekulude maksmiseks, kaetakse riigivõlaameti eraldatud krediidiga.
Once the analogue terrestrial network is switched off and SVT no longer needs to pay for the parallel transmission of analogue and digital terrestrial signals, the transfers from the distribution account to SVT will be reduced and the deficit on the distribution account will be paid off gradually.
Kui maapealne analoogvõrk lülitatakse välja ja SVT ei pea enam maksma paralleelsete maapealsete analoog- ja digitaalsignaalide ülekandmise eest, vähenevad ülekanded levitamiskontolt SVT-le ning levitamiskonto miinus tasandub järk-järgult.
It is estimated that all costs for parallel transmission will be fully recovered by 2013, when the distribution account will be in balance again.
Hinnatakse, et paralleelsete ülekannete kogukulud kaetakse täielikult hiljemalt 2013. aastaks, mil levitamiskonto on taas tasakaalus.
According to the conditions of funding, SVT appears in no way to be restricted in how it uses and allocates the amount given to it from the rundradiokontot and the distribution account — on condition that the money is used solely for its public service activities as detailed in the broadcasting licence and the conditions of funding.
Rahastamistingimuste kohaselt ei ole piiratud seda, kuidas SVT kasutab ja jagab ringhäälingukontolt ja levitamiskontolt pärinevat raha, tingimusel et raha kasutatakse ainult ringhäälinguloas ja rahastamistingimustes sätestatud avalike teenuste osutamiseks.
Public service broadcasting in the terrestrial network: SVT's payments to Teracom for transmission services
Avalik-õiguslik televisioon maapealses võrgus: SVT maksed Teracomile ülekandeteenuste eest
Part of the funding SVT receives is used to purchase terrestrial transmission services from Teracom.
Osa SVT-le eraldatud rahastamisest kasutatakse Teracomilt maapealses võrgus ülekandeteenuste ostmiseks.
The price of those services is negotiated between SVT and Teracom without the involvement of the Government.
Kõnealuste teenuste hinnas lepitakse kokku SVT ja Teracomi vahel ilma valitsuse sekkumiseta.
According to the Government and the Annual Reports of Teracom, Teracom applies a principle of ‘equal treatment’ (‘likabehandlingsprincipen’) towards all broadcasters with regard to its fees for analogue and digital transmission.
Valitsuse ja Teracomi aastaaruande kohaselt kohaldab Teracom võrdse kohtlemise põhimõtet kõikide ringhäälinguorganisatsioonide puhul seoses oma tasuga analoog- ja digitaalülekande eest.
With regard to analogue terrestrial transmission, Teracom was, from 1992 until December 2005, required to set its prices at cost level (‘självkostnadskalkyl’).
1992.–2005. aastal oli Teracom kohustatud kasutama maapealse analoogülekande hinna määramiseks kulupõhist arvutust.
SVT's actual payments to Teracom are usually fixed for several years in advance in agreements negotiated between the two companies.
SVT tegelikud maksed Teracomile määratakse kindlaks mitmeks aastaks ette lepingus, mille üle mõlemad ettevõtjad peavad läbirääkimisi.
According to the current agreement, SVT's payments to Teracom for the period from 2004 until 2013 are based, inter alia, on the planned timetable for the switch-off of the analogue terrestrial network.
Olemasoleva lepingu kohaselt olenevad SVT maksed Teracomile ajavahemikus 2004–2013 muu hulgas ka kavandatud ajakavast maapealse analoogvõrgu väljalülitamiseks.
If Parliament decides to change this timetable, the payments may be adjusted.
Kui parlament otsustab kõnealust ajakava muuta, on makseid võimalik vastavalt kohandada.
With regard to digital terrestrial transmission, Teracom's application of the principle of equal treatment is reflected in the fact that, since 1999, all broadcasters (including SVT) have been charged according to the same pricing model, the so-called penetration-based pricing model (‘penetrationsbaserad prissättning’).
Maapealse digitaalülekande puhul peegeldub Teracomi kohaldatav võrdse kohtlemise põhimõte tõsiasjas, et kõik ringhäälinguorganisatsioonid (ka SVT) maksavad alates 1999. aastast tasu sama hinnamudeli ehk osakaalul põhinev hinnamudeli kohaselt.
This means that, apart from certain fixed fees per channel, i.e., a basic fee (‘grundavgift’) and a connection fee (‘anslutningsförbindelser’), the broadcasters are charged a variable fee which is proportionate to their respective number of viewers (i.e., penetration).
See tähendab, et teatavate kindlaksmääratud tasude kõrval ühe kanali kohta (põhitasu ja ühendustasu) maksavad ringhäälinguorganisatsioonid muutuvat tasu vastavalt nende vaatajate arvule (st osakaalule).
The amount per viewer of this variable fee is the same for all channels.
Muutuv tasu vaataja kohta on ühine kõikidele kanalitele.
The principle of equal treatment constrains Teracom's pricing behaviour towards SVT and guarantees that SVT does not pay more for digital terrestrial transmission than the other broadcasters — to the extent the services required are the same.
Võrdse kohtlemise põhimõte leevendab Teracomi hinnakujundust SVT suhtes ja tagab, et SVT ei maksa rohkem kui teised ringhäälinguorganisatsioonid maapealse digitaalülekande eest eeldusel, et nõutavad teenused on samasugused.
The principle of equal treatment has recently been re-confirmed in the Government's budget bill 2005/06.
Võrdse kohtlemise põhimõtet on taas kinnitatud ka valitsuse 2005./2006. aasta eelarve eelnõus.
DETAILED DESCRIPTION OF THE ALLEGED AID MEASURES
VÄIDETAVATE ABIMEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS
The measures assessed in this Decision are the following:
Käesolevas otsuses käsitletavad abimeetmed on järgmised:
indirect financial support to Teracom through allegedly excessive transmission fees paid by SVT in return for Teracom's transmission services provided on both the analogue and the digital terrestrial network;
kaudne majanduslik abi Teracomile väidetavalt põhjusteta kõrgete ülekandetasude kaudu, mida SVT maksab Teracomi pakutud ülekandeteenuste eest maapealses analoog- ja digitaalvõrgus;
direct financial support by means of a State credit guarantee granted to Teracom; and
otsene majanduslik abi, mis on Teracomile eraldatud riikliku krediidigarantii näol;
direct financial support in the form of a conditional shareholder contribution (‘villkorat aktieägartillskott’), to be repaid by Teracom.
otsene majanduslik abi osanike tingimusliku sissemakse näol, mille Teracom peab tagasi maksma.
SVT's transmission fee payments to Teracom
SVT-lt Teracomile makstud ülekandetasud
On the basis of the information available to it at the time of the opening Decision, the Commission had reason to believe that the Government used SVT as a vehicle to channel State money to Teracom during the switch-over from analogue to digital terrestrial television.
Teabe põhjal, mis oli komisjonile kättesaadav ajal, mil komisjon tegi otsuse menetluse alustamise kohta, oli komisjonil põhjust arvata, et valitsus kasutas SVT vahendina, et suunata Teracomi riigi vahendid seoses üleminekuga analoogtelevisiooni ülekannetelt maapealses võrgus digitaaltelevisiooni ülekannetele. Olemasoleva teabe põhjal eraldati SVT-le ülekandeks summa, mis kokku liites kogu ajavahemiku 2002–2013 kohta ületab Teracomi eeldatavad kulud SVT kanalite ülekandmisel.
As set out in the opening Decision, the Commission was also concerned that the funding allocated to SVT to cover its transmission payments was automatically transferred to Teracom.
Menetluse alustamise otsuses väljendas komisjon ka muret, et SVT-le eraldatud rahastamine ülekandetasude katmiseks kantakse automaatselt üle Teracomile.
Should Teracom's terms and conditions for the provision of transmission services to SVT not be comparable to those of a normal market transaction, any payments in excess of the market price could raise concerns of possible disguised aid in favour of Teracom.
Kui Teracomi tingimused ülekandeteenuste osutamisel SVT-le ei ole võrreldavad tingimustega tavalise turutehingu puhul, saab võimalikke makseid, mis ületavad turuhinna, pidada võimalikuks varjatud abiks Teracomi kasuks.
The information at the Commission's disposal at the time of the opening Decision suggested that, up to 2007, SVT's transmission fee payments to Teracom would be lower than Teracom's costs of transmitting SVT (visible from column 5 in Table 2).
Menetluse alustamise otsuse vastuvõtmise ajal komisjonile kättesaadava teabe põhjal paistis, et SVT makstavad ülekandetasud Teracomile kuni aastani 2007 on madalamad kui Teracomi kulud SVT kanalite ülekandmisel (vt tabeli 2 veerg 5). Teabe kohaselt ületavad 2008. aastast, mil maapealne analoogvõrk on välja lülitatud ja SVT-l ei ole enam kohustust edastada kanaleid nii analoog- kui ka digitaalvõrgus, SVT iga-aastased maksed Teracomile Teracomi kulusid SVT ülekandmise eest. Ajavahemikus 2008–2013 maksab SVT igal aastal Teracomile oluliselt suurema summa, kui on Teracomi ülekandekulud.
Such payments would more than offset Teracom's initial losses and would allow Teracom a cumulated profit of SEK 509,61 million by 2013.
Sellised maksed ületavad tublisti Teracomi kahjumi ja võimaldavad Teracomil teenida 2013. aastaks kumulatiivset kasumit 509,61 miljonit Rootsi krooni. Komisjonil on kahtlusi, kas sellist kasumit oleks võimalik saavutada tavalistel turutingimustel, ja on arvamusel, et selline kasum võib endast kujutada riigiabi Teracomi kasuks.
The Commission had doubts that this profit would be the result of normal market conditions and was concerned that the profit might constitute State aid in favour of Teracom (see the opening Decision, paragraph 32).
Vt menetluse alustamise otsus, punkt 32.
SVT's transmission fee payments to Teracom from 2002 to 2013 as presented in the opening Decision
SVT makstud ülekandetasud Teracomile ajavahemikus 2002–2013 vastavalt menetluse alustamise otsusele
Payments from SVT to Teracom (1)
SVT maksed Teracomile (1) Teracomi kulud SVT ülekandmise eest analoogvõrgus Teracomi kulud SVT ülekandmise eest digitaal-võrgus Teracomi kogukulud SVT ülekandmise eest
Teracom's costs of transmitting SVT in digital (3)
sh KM (2)
Teracom's total costs of transmitting SVT
Teracomi arvestatav aastane kasum
The State guarantee issued in favour of Teracom
Teracomi kasuks eraldatav riigigarantii
On the basis of the information available at the time of the opening Decision, the Commission had reason to suspect that a credit guarantee was issued in favour of, or at least was available to, Teracom.
Menetluse alustamise otsuse vastuvõtmise ajal kättesaadava teabe põhjal oli komisjonil põhjust kahtlustada, et Teracomi kasuks on eraldatud riigigarantii või see on vähemalt Teracomile kasutamiseks kättesaadav.
During 2001, for reasons mainly related to Teracom's investments in digital terrestrial television, the predictions concerning Teracom's solvency were not very optimistic and it was expected that its solvency would continue to fall.
aastal ei olnud prognoosid Teracomi maksejõulisuse kohta väga soodsad põhjustel, mis on eelkõige seotud Teracomi investeeringutega maapealsesse digitaaltelevisiooni, ning arvati, et ta maksejõulisus halveneb ka edaspidi.
As a consequence, there was a serious risk that Teracom would not only fail to respect its contracts for the transmission of SVT and TV4's programmes but also have no means for developing and operating the digital terrestrial network as a whole.
Seetõttu oli tõsine oht, et lisaks sellele, et Teracomil on raskusi oma lepinguliste kohustuste täitmisel seoses SVT ja TV4 programmi ülekannetega, puuduvad Teracomil ka vahendid maapealse digitaalvõrgu täielikuks väljaehitamiseks ja selle haldamiseks.
In addition, there was a risk that Teracom would not be able to honour its creditors.
Lisaks sellele oli oht, et Teracom ei suuda täita oma kohustusi kreeditoride vastu.
A Government proposal of November 2001 recommended that a credit guarantee amounting to a maximum of SEK 2000 million (approximately €210 million) be given to Teracom.
Valitsuse 2001. aasta novembri ettepanekus soovitati Teracomile eraldada krediidigarantii kuni 2 miljardi Rootsi krooni (ligikaudu 210 miljonit eurot) ulatuses.
Teracom would be charged a fee to cover the risks and administrative costs involved in granting the guarantee and the guarantee was limited in time.
Teracom oleks pidanud maksma tasu, mis kataks garantii eraldamisega seotud riskid ja halduskulud, ning garantii oleks tähtajaline.
This proposal was approved by Parliament in February 2002.
Parlament kiitis ettepaneku heaks 2002. aasta veebruaris.
According to the information available to the Commission at the time of the opening Decision, subsequent to the approval, the Government took a decision to issue a credit guarantee in favour of Teracom.
Teabe kohaselt, mis oli komisjoni valduses menetluse alustamise otsuse vastuvõtmise ajal, otsustas valitsus eraldada Teracomile krediidigarantii pärast ettepaneku heakskiitmist.
The Commission explains the application of Article 87(1) of the EC Treaty to credit guarantees granted by a Member State in its Notice on State aid in the form of guarantees (the ‘Notice on Guarantees’).
Komisjon on selgitatud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamist liikmesriigile antava garantii suhtes oma teatises garantiidena antava riigiabi suhtes (edaspidi “riigigarantiide teatis”). Vastavalt riigigarantiide teatise 4. jaole tagab vaid teatavatele tingimustele vastamine, et üksikgarantii ei kujuta endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt.
The capital injection
Kapitalisüstid
On the basis of information concerning Teracom's financial position available at the time of the opening Decision, the Commission could not exclude that the conditional shareholder contribution in the form of a capital injection constituted State aid to Teracom.
Menetluse alustamise otsuse ajal kättesaadava teabe põhjal Teracomi rahandusliku seisundi kohta ei olnud komisjonil võimalik välistada, et osanike tingimuslik sissemakse kapitalisüsti näol kujutab endast riigiabi Teracomile.
Although Teracom had started a reorganisation of the entire Group's activities in 2002 to improve its financial situation and sales forecasts were improving, Teracom still made losses and its solvency kept falling.
Kuigi Teracom korraldas 2002. aastal ümber kogu kontserni tegevuse, et parandada oma rahanduslikku seisundit ja müügiprognoosid paranesid, teenis Teracom siiski kahjumit ja ettevõtja maksejõulisus halvenes.
According to the information available to the Commission at the time of the opening Decision, Teracom's solvency ratio was at 20 % at the end of 2002 while its lenders required that the solvency ratio be at a level of 25 % (the level for the Group was, according to the Commission's information, apparently 30 %).
Menetluse alustamise otsuse tegemise ajal komisjonile kättesaadava teabe kohaselt oli Teracomi maksejõulisuse määr 2002. aasta lõpus 20 %, kuigi ettevõtja laenuandjad nõudsid maksejõulisuse määra 25 % (komisjoni teabe kohaselt oli kontserni maksejõulisuse määr ilmselt 30 %).
Both Teracom and its lenders therefore requested that a capital injection be granted to Teracom.
Nii Teracom kui ka selle laenuandjad taotlesid seetõttu, et Teracomile tehakse kapitalisüst.
According to the Commission's information, the Government concluded that Teracom's dire financial situation was of a temporary nature, triggered by high investment and operating costs, and that in the long term Teracom would be a viable company with a strong position in the marketplace and a serious business model.
Komisjoni teabe kohaselt tõdes valitsus, et Teracomi halb rahanduslik olukord oli ajutine ja põhjustatud suurtest investeerimis- ja tegevuskuludest ning et pikas perspektiivis saaks Teracomist tasuv ettevõtja tugeva turuseisundi ja tõsiselt võetava ärimudeliga.
In March 2003, the Government proposed that Parliament should authorise it to grant Teracom a conditional shareholder contribution in the form of a capital injection amounting to approximately SEK 500 million (approximately €52,5 million).
aasta märtsis tegi valitsus parlamendile ettepaneku kiita Teracomi puhul heaks osanike tingimuslik sissemakse kapitalisüsti näol, mille kogusumma oleks ligikaudu 500 miljonit Rootsi krooni (ligikaudu 52,5 miljonit eurot).
After approval by Parliament in May 2003 and the signing of an agreement with Teracom in June 2003, the State granted Teracom the conditional shareholder contribution.
Pärast seda, kui parlament andis oma heakskiidu 2003. aasta mais ja leping Teracomiga kirjutati alla 2003. aasta juunis, eraldas riik Teracomile abi osanike tingimusliku sissemakse näol.
In March 2003, prior to the adoption of the proposal, the Government informed the Commission about its intention to put forward a proposal to Parliament about the capital injection.
aasta märtsis enne ettepaneku vastuvõtmist teavitas valitsus komisjoni oma kavast esitada parlamendile ettepanek kapitalisüsti kohta.
According to the Government, however, this did not constitute a formal notification to the Commission.
Valitsuse sõnul ei olnud tegemist siiski ametliku teatisega komisjonile.
The information available to the Commission indicated, therefore, that prior to the capital injection Teracom's solvency was lower than the requested 25 %.
Komisjonile kättesaadavast teabest selgub siiski, et Teracomi maksejõulisuse määr oli väiksem kui miinimumnõue 25 %.
This led the Commission to conclude that the transaction may not have taken place on conditions similar to those on the private credit market (i.e., that a private creditor would have taken the same decision to inject capital into Teracom).
Selle põhjal järeldas komisjon, et tehing ei toimunud samadel tingimustel kui erakrediiditurul (st et eralaenuandja oleks teinud sama otsuse teha Teracomile kapitalisüst).
The Commission could, therefore, not exclude that the capital injection constituted State aid.
Seetõttu ei saanud komisjon välistada, et kapitalisüst kujutas endast riigiabi.
Reasons for initiating the formal investigation procedure
Ametliku uurimismenetluse alustamise põhjused
The information available to the Commission at the time the procedure was initiated suggested that it could not be excluded that all three alleged State aid measures met the requirements of Article 87(1) and, therefore, constituted State aid.
Menetluse alustamise otsuse vastuvõtmise ajal komisjonile kättesaadavast teabest järeldus, et ei saa välistada, et kõik kolm väidetavat abimeedet vastavat EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tingimustele ja kujutavad seega endast riigiabi.
In addition, at the time of the opening Decision, the Commission had no information suggesting that the aid would be compatible with the EC Treaty.
Kui menetluse alustamise otsus vastu võeti, ei olnud komisjonil teavet, mis oleks näidanud, et abi oli kooskõlas EÜ asutamislepinguga.
None of the derogations provided for in Articles 87(2), 87(3) or 86(2) seemed to be applicable and it was problematic that Sweden appeared to have disregarded the principle of technological neutrality during the digitalisation process.
Ükski artikli 87 lõigetes 2 ja 3 või artikli 86 lõikes 3 sätestatud eranditest ei olnud kohaldatav ja oli muret tekitav, et Rootsi ei paistnud digitaliseerimise protsessi jooksul silmas pidavat tehnoloogilise neutraalsuse põhimõtet.
The Commission therefore initiated the formal investigation procedure to provide Sweden and interested parties the opportunity to submit their comments on the Commission's preliminary assessment as set out in the opening Decision.
Seetõttu algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et võimaldada Rootsil ja asjast huvitatud isikutel esitada oma märkused menetluse alustamise otsuses esitatud komisjoni esialgse hinnangu kohta.
Bredband AB (‘B2’)
Bredband AB (edaspidi “B2”)
agrees with all the allegations set out in the opening Decision.
nõustub kõikide menetluse alustamise otsuses esitatud väidetega.
According to B2, the advantages granted to Teracom are capable of distorting competition not only for digital satellite but also for digital cable.
sõnul võivad Teracomile antud eelised moonutada konkurentsi mitte ainult digitaalsete satelliitülekannete turul, vaid ka digitaalsete kaabelülekannete turul.
For broadband distribution, multicast television will become a major product in the next few years.
Internetitelevisiooni turul saab multisaadete televisioonist järgmiste aastate jooksul oluline toode.