natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Communicating further information following a hit
Lisateabe edastamine pärast kokkulangevuse avastamist
ALERTS PURSUANT TO ARTICLE 100
ARTIKLI 100 KOHASED TEATED
Vehicle alerts pursuant to Article 100
Artikli 100 kohased teated sõidukite kohta
Checking for multiple alerts on a vehicle.
Kontroll, kas ühe sõiduki kohta esitatakse korduv teade
The specific case of alerts on vehicles.
Sõidukite kohta esitatud teadete erilisus
STATISTICS
STATISTIKA
On 14 June 1985, five countries (The Kingdom of Belgium, The Federal Republic of Germany, The French Republic, The Grand Duchy of Luxembourg and The Kingdom of the Netherlands) signed an agreement at Schengen, a small town in Luxembourg, with a view to enabling ‘… all nationals of the Member States to cross internal borders freely …’ and to enable the ‘free circulation of goods and services’.
juunil 1985 kirjutasid viis riiki (Belgia Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Prantsuse Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik ja Madalmaade Kuningriik) väikeses Luksemburgi linnas Schengenis alla lepingule, et lubada “… kõikidel liikmesriikide kodanikel vabalt sisepiire ületada” ning teha võimalikuks “kaupade ja teenuste vaba ringlus”.
One of the conditions for applying this agreement was that abolishing internal borders should not jeopardise State security.
Kõnealuse lepingu kohaldamise üheks tingimuseks oli, et sisepiiride kaotamine ei tohi ohustada riikide julgeolekut.
This means that all of the territories of the Member States have to be protected.
See tähendab, et kaitsta tuleb kõikide liikmesriikide territooriume.
Several specialised groups were empowered to study practical measures so as to avoid security shortcomings once the agreement was brought into force.
Mitmele eksperdirühmale anti volitus analüüsida, milliste praktiliste meetmetega oleks pärast lepingu jõustumist võimalik ära hoida turvalisusega seotud puudujääke.
The practical outcome of this work can be found in two documents, one technical (the feasibility study), and the other legal (the Convention).
Nimetatud töö praktilised tulemused on esitatud kahes dokumendis, üks neist tehniline (teostatavuseuuring) ja teine juriidiline (konventsioon).
The feasibility study, put to the Ministers and Secretaries of State of the five signatory countries to the Agreement in November 1988, lays down the broad technical principles for setting up the Schengen Information System (SIS).
Teostatavuseuuringus, mis esitati 1988. aasta novembris viie lepingule allakirjutanud riigi ministritele ja riigisekretäridele, esitati Schengeni infosüsteemi (SIS) loomise tehnilised üldpõhimõtted.
The study not only sets out the structure of the information system, but also gives the essential specifications on the way it is to be organised to ensure it functions properly.
Kuid kõnealuse uuringu tulemusena ei visandatud üksnes infosüsteemi struktuuri, vaid täpsustati ka olulisi üksikasju süsteemi tõrgeteta toimimise tagamiseks.
This structure has been given the name ‘Sirene’, which is an acronym of the definition of the structure in English: Supplementary Information REquest at the National Entries.
Kõnealusele struktuurile anti nimeks Sirene, mis on ingliskeelse mõiste Supplementary Information REquest at the National Entries (täiendava teabe taotlemine riiklikest kannetest) akronüüm.
This is a summary description of a procedure for transmitting the supplementary information required by an end-user for further action when the SIS has been consulted and a hit established.
Käesolevas dokumendis on esitatud kokkuvõtlik kirjeldus menetluse kohta, millega edastatakse lisateavet, mida lõppkasutaja vajab edasiseks, kui ta on konsulteerinud SISiga ning tuvastanud kokkulangevuse.
The five founding countries signed the Convention implementing the Schengen Agreement [2] on 19 June 1990, and were later joined by Italy on 27 November 1990, Spain and Portugal on 25 June 1991, Greece on 6 November 1992, Austria on 28 April 1995 and by Denmark, Sweden and Finland on 19 December 1996.
juunil 1990 kirjutasid viis asutajariiki alla Schengeni lepingu rakendamise konventsioonile [2]. Hiljem liitusid nendega Itaalia (27. novembril 1990), Hispaania ja Portugal (25. juunil 1991), Kreeka (6. novembril 1992), Austria (28. aprillil 1995) ning Taani, Rootsi ja Soome (19. detsembril 1996).
The Convention lays down all of the legal rules that are binding on all of the Member States.
Konventsioonis on sätestatud kõik liikmesriikidele siduvad õigusnormid.
Norway and Iceland also concluded a Cooperation Agreement with the Member States on 19 December 1996.
Ühtlasi sõlmisid ka Norra ja Island 19. detsembril 1996 Schengeni liikmesriikidega koostöölepingu.
The Schengen acquis — Convention was incorporated into the legal framework of the European Union by means of protocols attached to the Treaty of Amsterdam in 1999.
Schengeni acquis – 1999. aastal liideti konventsioon Amsterdami lepingule lisatud protokollidega Euroopa Liidu õigusraamistikku.
A Council Decision was adopted on 12 May 1999 determining in conformity with the relevant provisions of the Treaty establishing the European Community and the Treaty on European Union, the legal basis for each of the provisions or decisions which constitute the Schengen acquis.
mail 1999 võeti vastu nõukogu otsus, millega määrati kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu asjaomaste sätetega õiguslik alus kõikidele sätetele või otsustele, millest koosneb Schengeni acquis.
The common procedures and rules for cooperation between the partners are also detailed.
Lisaks muudeti üksikasjalikumaks partneritevahelise koostöö ühised menetlused ja eeskirjad.
Title IV focuses exclusively on the Schengen Information System.
Konventsiooni IV jaos keskendutakse üksnes Schengeni infosüsteemi käsitlemisele.
The Schengen Information System (SIS) should provide the authorities responsible for:
Schengeni infosüsteem (SIS) peab tagama, et asutustel, kes vastutavad
border controls;
piirikontrolli;
carrying out and coordinating the other police and customs checks within the country;
muude riigisiseste politsei- ja tollikontrollide teostamise ja kooskõlastamise ja
issuing visas, residence permits and for administrative matters relating to aliens;
viisade ja elamislubade väljaandmise ning välismaalastega seotud haldusasjade eest,
access to alerts on persons, vehicles and objects, by means of an automated consultation procedure.
on automatiseeritud konsultatsioonimenetluse teel võimalik ligi pääseda teadetele isikute, sõidukite ja esemete kohta.
The SIS is made up of two separate components: one is the central system, and the other is the national systems (one for each country).
SIS koosneb kahest eraldi osast: kesksüsteem ja riiklikud süsteemid (üks iga riigi kohta).
The SIS operates on the principle that the national systems cannot exchange computerised data directly between themselves, but instead only via the central system (C.SIS).
SIS toimib põhimõttel, et riiklikud süsteemid ei saa vahetada elektroonilisi andmeid vahetult omavahel, vaid üksnes kesksüsteemi (C.SIS) kaudu.
It should, nonetheless, be possible for the Member States to exchange the supplementary information required for implementing certain provisions foreseen under the Convention, and for the SIS to function properly, either on a bilateral or multi-lateral basis.
Sellest hoolimata peaks liikmesriikidel olema võimalus vahetada lisateavet kas kahe- või mitmepoolselt, mis on vajalik konventsiooni teatud sätete elluviimiseks ja SISi töökindluse tagamiseks.
If each National Schengen Information System (N.SIS) is to meet the operating constraints set out in the feasibility study and the Convention, it must therefore avail itself of this supplementary information which is indispensable for using the Sirene computer system.
Kui soovitakse tagada riikliku Schengeni infosüsteemi (N.SIS) vastavus konventsioonis ja teostatavuseuuringus kehtestatud tegutsemispiirangutele, peab riiklik SIS seda lisateavet ära kasutama, sest see on Sirene arvutisüsteemi kasutamisel asendamatu väärtusega.
This is the technical operational service that will be used and will be responsible for transmitting all supplementary information requests at the National Entries.
Seda tehnilist operaatorteenust hakatakse kasutama kõikide riiklikest kannetest täiendava teabe saamise taotluste edastamiseks.
The following principle has been adopted by the Member States:
Liikmesriigid on otsustanud järgida järgmist põhimõtet:
A ‘national Sirene bureau’ shall be set up by each of the Member States to serve as a single contact point for the other partners, available around the clock.
Iga liikmesriik asutab “Riikliku Sirene büroo”, mis on ainus ööpäevaringselt tegutsev kontaktpunkt muudele partneritele.
The legal foundations, the cases when action ought to be taken, the procedures to be followed and the general principles for organising the Sirene bureaux are defined jointly by all Member States so as to have common rules.
Tegutsemaks ühiste eeskirjade alusel, jäädvustavad kõik liikmesriigid üheskoos õiguslikud alused, juhtumid, millal peab tegutsema, menetlused, mida peab kohaldama, ja Sirene büroode organiseerimise üldpõhimõtted.
The arrangements are recorded in this ‘Sirene Manual’.
Need jäädvustatakse käesolevasse “Sirene käsiraamatusse”.
The SIS, set up pursuant to the provisions of Title IV of the Convention of 1990, implementing the Schengen Agreement of 14 June 1985 on the gradual abolition of checks at common borders (Schengen Convention) [3] constitutes an essential tool for the application of the provisions of the Schengen acquis as integrated into the framework of the European Union.
SIS, mis loodi vastavalt 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta ühispiiridel, edaspidi “Schengeni konventsioon”) [3] IV jaotisele, on oluline abivahend Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätete elluviimisel.
Legal basis (Article 92(4) Schengen Convention) [4]
Õiguslik alus (Schengeni konventsiooni artikli 92 lõige 4) [4]
Member States shall exchange, through the authorities designated for that purpose (known as Sirene), all information necessary in connection with the entry of alerts and for allowing the appropriate action to be taken in cases where persons in respect of whom, and objects in respect of which, data have been entered in the Schengen Information System, are found as a result of searches made in the System.
Liikmesriigid vahetavad kõnealuseks otstarbeks määratud asutuste (Sirene büroode) kaudu kogu lisateavet, mis on vajalik seoses teadete sisestamisega ning mis võimaldab võtta asjakohaseid meetmeid isikute või esemete, kelle või mille andmed on sisestatud Schengeni infosüsteemi, leidmisel süsteemis tehtud otsingute tulemusel.
The SIS operates on the principle that the national systems cannot exchange computerised data directly between themselves, but instead only via the central system (C.SIS)
SIS toimib põhimõttel, et riiklikud süsteemid ei tohi omavahel vahetult elektroonilisi andmeid vahetada, vaid peavad seda tegema kesksüsteemi (C.SIS) kaudu.
However, it is necessary for the Schengen Member States to be able to exchange supplementary information required for implementing certain provisions laid in the convention, and for the SIS to function properly, either on a bilateral or multilateral basis.
Sellest hoolimata peab liikmesriikidel olema võimalus vahetada lisateavet kas kahe- või mitmepoolselt, mis on vajalik teatud konventsioonis ettenähtud sätete elluviimiseks ja SISi töökindluse tagamiseks.
To meet the operating constraints set out in the convention, every Schengen Member State has to establish a central authority as a single contact point for exchanging supplementary information related to SIS data.
Konventsioonis sätestatud tegutsemispiirangute täitmiseks peab iga liikmesriik asutama keskse asutuse, mis on ainsaks kontaktpunktiks SISi andmetega seotud täiendava teabe vahetamiseks.
This contact point, which is referred to as Sirene bureau, has to be fully operational on a 24/7 basis.
Nimetatud kontaktpunkt, edaspidi Sirene büroo, peab töötama täisvõimsusega ööpäev läbi seitse päeva nädalas.
The Sirene Manual is a set of instructions for Sirene bureaux, which describes in detail the rules and procedures governing the bilateral or multilateral exchange of the supplementary information referred to in paragraph 1.2
Sirene käsiraamat on Sirene büroode jaoks mõeldud juhiste kogu, milles kirjeldatakse üksikasjalikult eeskirju ja menetlusi, mis on aluseks punktis 1.2 viidatud täiendava teabe kahe- või mitmepoolsele vahetamisele.
The fundamental standards that underpin the cooperation via Sirene are the following:
Sirene kaudu tehtav koostöö tugineb järgmistele põhinõuetele.
A national Sirene bureau shall be set up by each of the Member States to serve as a single contact point for the Member States applying the Schengen Convention.
Kõik liikmesriigid loovad riikliku Sirene büroo, mis on ainsaks kontaktpunktiks Schengeni konventsiooni rakendavatele liikmesriikidele.
It shall be fully operational 24 hours a day.
Sirene büroo tegutseb ööpäev läbi täies mahus.
Availability for technical analysis, support and solutions shall also be provided 24 hours a day.
Ühtlasi on ööpäevaringselt kättesaadavad tehniline analüüs, tugi ja lahendused.
Each Sirene bureau shall build an internal structure, which guarantees the continuity of management, staff and technical infrastructure.
Kõik Sirene bürood töötavad välja sisemise struktuuri, mis tagab juhtimise, töötajate ja tehnilise infrastruktuuri järjepidevuse.
The heads of each Sirene bureau shall meet at least twice a year to assess the quality of the cooperation between their services, to adopt necessary technical or organisational measures in the event of any difficulties and to adjust procedures where required.
Kõikide Sirene büroode juhatajad kohtuvad vähemalt kaks korda aastas, et hinnata büroode vahelise koostöö kvaliteeti, et raskuste ilmnemisel võtta vajalikke tehnilisi või organisatsioonilisi meetmeid ning vajaduse korral täpsustada menetlusi.
Security on premises
Bürooruumide turvalisus
Physical and organisational security features are necessary to protect the Sirene bureau premises.
Sirene bürooruumide kaitseks on tarvis rakendada füüsilisi ja organisatsioonilisi turvameetmeid.
The specific measures will be determined by and be dependant on, the results of threat assessments that will be carried out by each Schengen State.
Konkreetsed meetmed sõltuvad iga Schengeni riigi teostatavate ohuhinnangute tulemustest.
Recommendations and best practices laid down in Volume 2 of the EU Schengen Catalogue: Schengen Information System, Sirene, should be reflected in practice, as should Council Decision 2001/264/EC [5].The specific features may differ as they will have to answer to threats in the immediate surroundings and exact location of the Sirene bureau.
Praktikas peavad kajastuma soovitused ja hea tava, mis esitati ELi Schengeni kataloogi teises osas: Schengeni infosüsteem, Sirene, samuti nõukogu otsus 2001/264/EÜ [5].Konkreetsed turvameetmed võivad üksteisest erineda, sest peavad vastama vahetus ümbruskonnas esinevatele ohtudele ja Sirene büroo täpsele asukohale.
They may include:
Nimetatud turvameetmete hulka võivad kuuluda järgmised:
external windows fitted with security glass,
turvaklaasiga varustatud välisaknad,
secured and closed doors,
julgestatud ja suletud uksed,
brick/concrete walls enclosing of the Sirene bureau,
Sirene bürood ümbritsevad telliskivi-/betoonmüürid,
intrusion alarms, including logging of entries, exits and any unusual event,
sissetungimisvastased häiresüsteemid, sealhulgas sisenemiste, väljumiste ja tavatute sündmuste ülestähendamine,
security guards on site or rapidly available,
kohapealsed või vajadusel kiiresti saabuvad turvatöötajad,
fire extinction system and/or direct link to fire brigade,
tulekustutussüsteem ja/või otseühendus tuletõrjeüksustega,
dedicated premises to avoid staff who are not involved in international police cooperation measures, or who do not have requisite access to documents from having to enter or to pass the Sirene bureau offices, and/or
sihtotstarbelised ruumid, vältimaks, et töötajad, kes ei osale rahvusvahelistes politseikoostöömeetmetes või kellel puudub õigus dokumentidega tutvuda, peaksid sisenema Sirene bürooruumidesse või neid läbima ning/või
sufficient back-up power supply.
piisav varutoide.
Security on the system
Süsteemi turvalisus
The principles underlying the security of the system are set out in Article 118 of the Schengen Convention.
Süsteemi turvalisust tagavad peamised põhimõtted on sätestatud Schengeni konventsiooni artiklis 118.
Ideally, the Sirene bureau system should have a back up computer and data base system at a secondary site in case of a serious emergency at the Sirene bureau.
Ideaalis peaks Sirene bürool olema füüsiliselt mujal asuv varuarvuti ja -andmebaasisüsteem juhuks, kui Sirene büroos tekib tõsine hädaolukord.
In order to fulfil the requirement to provide supplementary information, the Sirene staff shall have direct or indirect access to all relevant national information and expert advice.
Täiendava teabe edastamise kohustuse täitmiseks peab Sirene töötajatel olema otsene või kaudne ligipääs kogu asjaomasele riigisisesele teabele ja eksperdiabile.
Operational
Operatiivside
The specific channel to use for Sirene communications shall be jointly decided by the Schengen Member States.
Schengeni liikmesriigid otsustavad ühiselt, millist erikanalit Sirene sidevahendina kasutada.
Only if this channel is not available, another, and given the circumstances the most appropriate, means of communication shall be determined on a case by case basis, according to technical possibilities and the security and quality requirements that the communication has to meet.
Üksnes siis, kui kõnealune kanal ei ole kättesaadav, valitakse iga juhtumi puhul eraldi tehnilistele võimalustele ning nimetatud edastusele esitatavatele turvalisuse ja kvaliteedinõuetele vastav muu konkreetses olukorras kõige kohasem sidevahend.
Written messages are divided into two categories: free text and standard forms.
Kirjalikud märked jagatakse kahte kategooriasse: vabas vormis tekst ja standardvormid.
The latter must respect the instructions set out in Annex 5.
Viimased peavad vastama lisas 5 esitatud juhistele.
The B [6], C [7] and D [8] forms shall not be used any longer and are removed from Annex 5.
Vorme B, [6] C [7] ja D [8] edaspidi enam ei kasutata ning need eemaldatakse lisast 5.
In order to achieve utmost efficiency in bilateral communication between Sirene staff, a language familiar to both parties shall be used.
Saavutamaks Sirene töötajate vahelistes kahepoolsetes suhetes parimaid võimalikke tulemusi, kasutatakse keelt, mis on mõistetav mõlemale poolele.
The Sirene bureau shall answer all requests for information made by the other Member States via their Sirene bureaux as soon as possible.
Sirene büroo vastab nii kiiresti kui võimalik kõikidele teiste liikmesriikide Sirene büroode kaudu esitatud teabetaotlustele.
In any event a response shall be given within 12 hours.
Igal juhul peab vastuse andma 12 tunni jooksul.
Priorities in daily work shall be based on the type of the alert and the importance of the case.
Prioriteedid igapäevatöös sõltuvad teadete tüüpidest ja juhtumite olulisusest.
Non-operational
Mitte-operatiivside
The Sirene bureau should use the dedicated SIS-NET e-mail address for the exchange of non-operational information.
Sirene büroo peab mitte-operatiivse teabe vahetamiseks kasutama sihtotstarbelist SIS-NETi e-postiaadressi.
Transliteration rules, which can be found in Annex 2, have to be followed.
Tuleb järgida transliteratsioonireegleid, mis on esitatud lisas 2.
It is the responsibility of each Sirene bureau to perform the role of data quality assurance coordinator for the information that is introduced in the SIS.
Kõikide Sirene büroode ülesanne on kooskõlastada SISi sisestavate andmete kvaliteedi tagamist.
To this end Sirene bureaux shall have the necessary national competence to perform this role, for which it is responsible pursuant to Article 92(4) and Article 108.
Selle ülesande täimiseks, mille eest Sirene büroo vastutab artikli 92 lõike 4 ja artikli 108 kohaselt, peab Sirene bürool olema vajalik riiklik pädevus.
It is therefore necessary to have some form of national data quality audit, including a review of the rate of alerts/hits and of data content.
Seetõttu tuleb teha teatud riiklike andmete kvaliteedi audit, mis sisaldab teadete/kokkulangevuste suhte ja andmete sisu analüüsi.
National standards for training of end-users on data quality principles and practice should be established.
Välja tuleb töötada riiklikud standardid lõppkasutajate koolitamiseks andmekvaliteedi põhimõtete ja tavade kohta.
All national agencies, including Sirene bureaux, responsible for international police cooperation must be organised in a structured fashion so as to prevent conflicts of powers with other national bodies carrying out similar functions and duplication of work.
Kõikide rahvusvahelise politseikoostöö eest vastutavate riiklike agentuuride (sealhulgas Sirene büroode) tegevus tuleb struktureerida kokkusobivaks tervikuks, et hoida ära Sirene büroo volituste kollisiooni teiste sarnaste ülesannetega riiklike asutuste volitustega, samuti töö dubleerimist.
Each Member State shall determine the provisions for storing information.
Iga liikmesriik määrab kindlaks teabe säilitamise tingimused.
The Sirene bureau of the Member State issuing the alert is obliged to keep all of the information on its own alerts available to the other Member States.
Teate sisestanud liikmesriigi Sirene büroo peab tagama teistele liikmesriikidele pideva juurdepääsu kogu teabele oma teadete kohta.
The archives of each Sirene bureau should allow swift access to the relevant information to meet the very short deadlines for transmitting information.
Kõikide Sirene büroode arhiivid peavad võimaldama asjaomast teavet kiiresti kätte saada, et mitte ületada teabeedastuse väga lühikesi tähtaegu.
The files and other messages sent by the other Member States shall be stored according to national data and privacy protection legislation in the recipient Member State.
Teiste liikmesriikide saadetud andmefailid ja muud teated säilitatakse vastuvõtvas liikmesriigis vastavalt riiklikule andmekaitset ja privaatsuse kaitset käsitlevatele õigusaktidele.
The provisions of Title VI of the Schengen Convention and the Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council [9] shall also apply.
Ühtlasi kehtivad Schengeni konventsiooni VI jaotise ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ [9] sätted.
As far as is possible, these additional pieces of information will not be kept by the Sirene bureaux once the corresponding alert is deleted
Kui see on vähegi võimalik, ei säilita Sirene bürood kõnealust lisateavet pärast sellele vastava teate kustutamist.
Misused identity: Information on misused identity should be deleted after the deletion of the relevant alert.
Identiteedi väärkasutus: teave identiteedi väärkasutuse kohta tuleb kustutada pärast seda, kui asjaomane teade on kustutatud.
Sirene bureau staff shall have the linguistic skills covering as wide a range of languages as possible and on-duty staff shall able to communicate with all Sirene bureaux.
Sirene büroo töötajad oskavad võimalikult mitut keelt ja ühe vahetuse personal suudab suhelda kõikide Sirene büroodega.
They shall have the necessary knowledge on:
Sirene büroo töötajatel on vajalikud teadmised järgmistes valdkondades:
national and international legal aspects,
riiklikud ja rahvusvahelised õiguslikud aspektid,
their national law enforcement agencies, and
oma riigi õiguskaitseorganid ning
national and European judiciary and immigration administration systems.
riiklikud ja Euroopa sisserände juhtimise ja kohtusüsteemid.
They need to have the authority to deal independently with any incoming case.
Sirene büroo töötajatele peab andma õiguse tegeleda iseseisvalt mis tahes sissetuleva juhtumiga.