natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, attention should be given to the design of animal enclosure floors, which should be appropriate to the species and age of the animals and be designed to facilitate the removal of excreta.
Erilist tähelepanu tuleb pöörata hoidmiskohtade põrandakattele, mis peab sobima loomade liigile ja vanusele, et hõlbustada väljaheidete kõrvaldamist.
The form, content and presentation of the diet should meet the nutritional and behavioural needs of the animal.
Sööda vorm, hulk ja etteandmine peab vastama looma füsioloogilistele ja käitumisvajadustele.
For some species, the opportunity for foraging should be given.
Mõnele liigile tuleb anda toiduotsimisvõimalus.
Roughage is an important component of the diet for some species of animals, as well as a means of satisfying some behavioural needs.
Koresööt on mitme liigi toidus tähtsalt kohal, rahuldades samaaegselt ka teatud käitumisvajadusi.
The animals' diet should be palatable and non-contaminated.
Loomasööt peaks olema maitsev ja puhas.
In the selection of raw materials, production, preparation and presentation of feed, precautions should be taken to minimise chemical, physical and microbiological contamination.
Keemilise, füüsilise ja mikrobioloogilise saastumise vältimiseks tuleb tooraine valimisel, sööda tootmisel, valmistamisel ja etteandmisel tarvitusele võtta vajalikud ettevaatusabinõud.
The feed should be packed in bags that provide clear information on the identity of the product and its date of production.
Sööt peab olema pakitud kindlalt suletud kottidesse, millel on selgelt näha koostis ja tootmiskuupäev.
An expiry date should be clearly defined by the manufacturer and adhered to.
Pakendil peab olema tootja märgitud selgesti loetav kõlblikkusaeg, millest tuleb kinni pidada.
Packing, transport and storage should also be such as to avoid contamination, deterioration or destruction.
Sööda pakendamisel, vedamisel ja ladustamisel tuleb vältida selle saastumist, riknemist või hävimist.
Storerooms should be cool, dark, dry and vermin- and insect-proof.
Laoruumid peavad olema jahedad, pimedad, kuivad ning kahjurite ja putukate eest kaitstud.
Perishable feed like greens, vegetables, fruit, meat, fish should be stored in cold rooms, refrigerators or freezers.
Kiiresti riknevat sööta, näiteks haljassööta, juur- ja puuvilju, liha, kala, tuleb ladustada külmhoones, külmikutes või sügavkülmikutes.
All feed hoppers, troughs or other utensils used for feeding should be regularly cleaned and, if necessary, sterilised.
Kõiki söötmisel kasutatavaid söödatõstukeid, -renne ja muid seadmeid tuleb korrapäraselt puhastada ning vajaduse korral steriliseerida.
If moist feed is used, or if the feed is easily contaminated with for example water or urine, daily cleaning is necessary.
Igapäevane puhastamine on vajalik, kui kasutatakse märgsööta või kui sööt saastub kergesti vee või uriiniga.
Each animal should be able to access the food, with sufficient feeding space provided to limit competition.
Igal loomal peab olema juurdepääs söödale. Konkurentsi vähendamiseks peab söötmiskoht olema piisavalt suur.
In some circumstances, food intake may need to be controlled to avoid obesity.
Teatud juhtudel võib ülekaalulisuse vältimiseks osutuda vajalikuks söödakoguse piiramine.
Uncontaminated drinking water should always be available to all animals.
Loomadel peab alati olema ligipääs puhtale joogiveele.
Water is, however, a vehicle for micro-organisms, and the supply should therefore be so arranged that the contamination risk is minimised.
Veega varustamisel tuleb tagada, et veega edasikanduvate mikroorganismidega kaasnev oht oleks võimalikult väike.
Watering systems should be designed and used to provide an adequate quantity of water of suitable quality.
Jootmissüsteeme tuleb kavandada ja kasutada nii, et oleks tagatud sobiva kvaliteediga piisav veekogus.
Sufficient watering points (drinkers) should be available.
Joomiskohti (jootureid) peab olema piisavalt.
When automatic watering systems are used, their functioning should be regularly checked, serviced and flushed to avoid accidents, such as blockages or leakages and the spread of infections.
Õnnetuste, näiteks ummistuste ja lekete, ning nakkuste leviku vältimiseks tuleb automaatjootmissüsteeme korrapäraselt kontrollida, hooldada ja loputada.
If solid-bottomed cages are used, care should be taken to minimise the risk of flooding.
Kõvapõhjaliste puuride puhul tuleb tarvitusele võtta ettevaatusabinõusid üleujutusohu vähendamiseks.
In fishes, amphibians and reptiles, tolerance for acidity, chlorine and many other chemicals differs widely from species to species.
Kalade, kahepaiksete ja roomajate happe-, kloori- ja mitmete teiste kemikaalide taluvus on liigiti väga varieeruv.
Therefore provision should be made to adapt the water supply for aquaria and tanks to the needs and tolerance limits of the individual species.
Seepärast tuleb sätestada, et akvaariumide ja mahutite veevarustust kohandatakse vastavalt iga liigi vajadustele ja taluvuspiiridele.
Appropriate bedding materials or sleeping structures should always be provided for animals, as well as appropriate nesting materials or structures for breeding animals.
Loomadele tuleb alati tagada kohane allapanu või magamisase, tiinetele loomadele ka sobiv materjal või alus pesa tegemiseks.
Various materials are commonly placed into the animal enclosure to serve the following functions: to absorb urine and faeces, and thus facilitate cleaning; to allow the animal to perform certain species-specific behaviour, such as foraging, digging or burrowing; to provide a comfortable, yielding surface or secure area for sleeping; to allow the animal to build a nest for breeding purposes.
Tavaliselt kasutatakse loomade hoidmiskohtades erinevaid materjale erinevate ülesannete täitmiseks: puhastamise hõlbustamiseks uriini ja väljaheite absorbeerimine; loomale teatud liigispetsiifilise käitumisharjumuse, nagu näiteks tuhnimise, kaevamise või uru tegemise võimaldamine; puhkamiseks mugava, pehme pinna või turvalise magamisaseme tagamine; loomale poegade kasvatamiseks pesa ehitamise võimaldamine.
Certain materials may not serve all of these needs, and it is therefore important to provide sufficient and appropriate materials.
Teatavad materjalid ei pruugi olla sobivad kõikide nende vajaduste täitmiseks, mistõttu on tähtis võimaldada loomadele piisaval hulgal sobivat materjali.
Any such materials should be dry, absorbent, dust-free, non-toxic and free from infectious agents or vermin and other forms of contamination.
Allapanu peab olema kuiv, imav, mittetolmav, mittetoksiline ning vaba haigustekitajatest, kahjuritest ja muust saastest.
Materials derived from wood that has been chemically treated or containing toxic natural substances as well as products which cannot be clearly defined and standardised should be avoided.
Allapanuna tuleb vältida keemiliselt töödeldud või looduslikke toksilisi aineid sisaldavast puidust saadud materjali või määratlemata ja standardiseerimata materjali.
Within the animal enclosure, the flooring should provide a solid, comfortable resting area for all animals.
Hoidmiskoha põrandad peavad võimaldama kõikidele loomadele kindlat ja mugavat puhkust.
All sleeping areas should be kept clean and dry.
Magamiskohad tuleb hoida puhtad ja kuivad.
The standard of a facility, including good husbandry, depends very much on good hygiene.
Rajatise tase, sealhulgas loomakasvatuse tase, sõltub suures osas heast hügieenist.
A very high standard of cleanliness and order should also be maintained in holding, washing and storage rooms.
Väga kõrge puhtusaste peab olema ka loomapidamis-, pesu- ja laoruumides.
Adequate routines for the cleaning, washing, decontamination and, when necessary, sterilisation of enclosures and accessories, bottles and other equipment should be established and carried out.
Tuleb sisse seada hoidmiskohtade ja tarvikute, pudelite ja muu varustuse puhastamise, pesemise, dekontamineerimise ja vajaduse korral steriliseerimise kord ning seda ka järgida.
These cleaning and disinfection regimes should not be detrimental to animal health or welfare.
Puhastamis- ja desinfektsioonirežiim ei tohi kahjustada loomade tervist või heaolu.
Clear operating procedures, including a recording system, should be in place for the changing of bedding in animal enclosures.
Hoidmiskohtades allapanu vahetamise kohta tuleb kehtestada selge töökord, mis hõlmab ka arvestuse pidamist.
There should be regular cleaning and, where appropriate, renewal of the materials forming the ground surface in animal enclosures to avoid them becoming a source of infection and parasite infestation.
Hoidmiskohtade aluspinda tuleb korrapäraselt puhastada ning vajaduse korral uuendada, et see ei muutuks nakkusallikaks ega kahjurite levikukohaks.
Decisions on frequency of cleaning should be based on the type of animal enclosure, the type of animal, the stocking density, and the ability of the ventilation system to maintain suitable air quality.
Puhastamisel tuleb nimetatud käitumisvajadustega arvestada. Puhastamise sagedus sõltub hoidmiskoha tüübist, looma liigist, loomkoormusest ja ventilatsioonisüsteemi võimest hoida sobivat õhukvaliteeti.
The quality of care animals are given in the laboratory may influence not only breeding success, growth rate and welfare, but also the quality and outcome of experimental procedures.
Loomade kohtlemine laboris võib mõjutada mitte ainult kasvatamise edukust, loomade kasvukiirust ja heaolu, vaid ka loomkatsete kvaliteeti ja tulemust.
Accustoming animals to competent and confident handling during routine husbandry and procedures reduces stress both to animals and personnel.
Loomade harjutamine pädevate ja enesekindlate töötajate igapäevaste loomakasvatustegevuste ja protseduuridega mõjub stressi leevendavalt nii loomadele kui ka töötajatele.
For some species, for example dogs and non-human primates, a training programme to encourage cooperation during procedures can be beneficial to the animals, the animal care staff and the scientific programme.
Mõnede liikide, näiteks koerte ja ahviliste puhul võib looma treenimine koostööks katse läbiviimisel olla kasulik nii loomade, töötajate kui ka teadusprogrammi jaoks.
For certain species, social contact with humans should be a priority.
Teatud liikide jaoks peab kontakt inimestega olema prioriteet.
However, in some cases, handling should be avoided.
Mõnikord tuleb aga loomadega tegelemist vältida.
This may be particularly the case with wild animals, and is one reason why wild animals can be less suitable as experimental subjects.
Seda eriti metsloomade puhul, mis on ka üks põhjus, miks metsloomad on katseloomadeks vähemsobivad.
Staff caring for animals are expected, at all times, to have a caring and respectful attitude towards the animals in their care, and to be proficient in the handling and restraint of the animals.
Loomade hooldamisega tegelevad töötajad peavad oma hoolealustesse suhtuma alati hoole ja austusega ning olema vilunud loomadega tegelemisel ja nende ohjeldamisel.
Where appropriate, staff time should be set aside for talking to, handling, training and grooming animals.
Vajaduse korral tuleb osa tööajast jätta loomadega rääkimiseks, nendega tegelemiseks, nende treenimiseks ja nende välimuse eest hoolitsemiseks.
All humane methods of killing animals require expertise, which can only be attained by appropriate training.
Kõik loomade humaansed surmamismeetodid nõuavad asjatundlikkust, mida on võimalik saavutada üksnes vastava väljaõppega.
Animals should be killed using a method that adheres to the principles set by the European Commission Recommendations for the euthanasia of experimental animals (Part 1 and Part 2).
Loomade surmamine peab olema kooskõlas põhimõtetega, mis on toodud Euroopa komisjoni soovitustes katseloomade eutanaasia kohta (1. osa ja 2. osa).
A deeply unconscious animal can be exsanguinated, but drugs which paralyse muscles before unconsciousness occurs, drugs with curariform effects and electrocution without passage of current through the brain, should not be used without prior anaesthesia.
Täielikult teadvuseta looma võib veretustada, kuid ilma eelneva tuimestuseta ei tohiks kasutada selliseid ravimeid, mis halvavad lihased enne teadvuse kadumist, ega kuraarelaadse toimega ravimeid, samuti ei tohiks kasutada elektrivooluga surmamist, ilma et vool läbiks aju.
Disposal should not be allowed until death has been confirmed.
Loomarümpade kõrvaldamine peab olema keelatud kuni surma fikseerimiseni.
Records of source, use and final disposal of all animals bred, kept for breeding, or for subsequent supply for use in scientific procedures should be used not only for statistical purposes but, in conjunction with health and breeding records, as indicators of animal welfare and for husbandry and planning purposes.
Kõikide kasvatatud, varus hoitud ja seejärel loomkatses kasutatud katseloomade päritolu, kasutamise ja kõrvaldamise kohta tuleb pidada arvestust. Arvestuse pidamine ei ole vajalik üksnes statistilistel eesmärkidel, vaid see annab koos tervise- ja kasvatusarvestustega infot ka loomade heaolu kohta ning seda saab kasutada loomakasvatuse ja planeerimise eesmärgil.
In some instances, it is necessary for animals to be individually identified, for example, when being used for breeding purposes or scientific procedures, to enable accurate records to be kept.
Teatud juhtudel on tarvis loomi individuaalselt identifitseerida, näiteks juhul, kui vajatakse täpseid andmeid looma paljundamisel või teaduslikes katsetes.
The method chosen should be reliable and cause the minimum pain and discomfort to the animal when applied and in the long-term.
Valitud meetod peab olema usaldusväärne nii märgistamise ajal kui ka kaugemas perspektiivis ning põhjustama loomale võimalikult vähe valu ja ebamugavust.
Sedatives or local anaesthetics and analgesics should be used if necessary.
Vajaduse korral tuleb kasutada rahusteid või paikset tuimastust ja valuvaigisteid.
Staff should be trained in carrying out the identification and marking techniques.
Identifitseerimise ja märgistamise peavad läbi viima vastava väljaõppe saanud töötajad.
SPECIES-SPECIFIC GUIDELINES FOR RODENTS
LIIGISPETSIIFILISED SUUNISED NÄRILISTE PIDAMISEKS
Mice
Hiired
The laboratory mouse is derived from the wild house mouse (Mus musculus) a largely nocturnal burrowing and climbing animal which builds nests for regulation of the microenvironment, shelter and reproduction.
Laborihiir põlvneb metsikust koduhiirest (Mus musculus). Laborihiir on valdavalt öise eluviisiga, urge kaevav ja ronimist armastav loom.
Mice are good climbers.
Hiir ehitab pesa mikrokliima kontrollimiseks, varjualuseks ning poegimiseks.
Mice do not readily cross open spaces, preferring to remain close to walls or other structures.
Hiired on head ronijad. Hiired väldivad lagedate alade ületamist, nad eelistavad liikuda mööda seinaääri.
A wide range of social organisations has been observed depending on population density and intense territoriality may be seen in reproductively active males.
Uurimustega on tuvastatud loomkoormuse astmest sõltuvalt väga erinevaid sotsiaalseid organisatsioone. Suguküpsed isashiired võivad olla tugevalt territoriaalsed.
Pregnant and lactating females may prove aggressive in nest defence.
Tiined ja imetavad emashiired võivad pesa kaitsmisel osutuda agressiivseteks.
As mice, particularly albino strains, have poor sight they rely heavily on their sense of smell and create patterns of urine markings in their environment.
Hiirtel, eriti albinootilistel liikidel, on halb nägemine, mistõttu nad on sõltuvad eelkõige haistmismeelest ja märgistavad oma territooriumi uriiniga.
Mice also have very acute hearing and are sensitive to ultrasound.
Hiirtel on väga hea kuulmine ning nad on tundlikud ultraheli suhtes.
There are considerable differences in the expression and intensity of behaviour depending on the strain.
Alaliigiti esineb hiirte käitumises märkimisväärseid erinevusi.
Rats
Rotid
The laboratory rat is derived from the wild brown rat (Rattus norvegicus) and is a highly social animal.
Laborirott põlvneb metsikust rändrotist (Rattus norvegicus) ja on väga seltsiv loom.
Rats avoid open spaces, and use urine to mark territory.
Rotid väldivad lagedaid alasid ja märgistavad oma territooriumi uriiniga.
Their sense of smell and hearing are highly developed, and rats are particularly sensitive to ultrasound.
Neil on kõrgelt arenenud haistmis- ja kuulmismeel ning nad on eriti tundlikud ultraheli suhtes.
Daylight vision is poor, but dim-light vision is effective in some pigmented strains.
Päeval on rottide nägemine kehv, kuid mõned pigmenteerunud liigid näevad hästi hämaras.
Albino rats avoid areas with light levels over 25 lux.
Albinootilised rotid väldivad alasid, mille valgustus ületab 25 luksi.
Activity is greater during hours of darkness.
Rottide tegevusaktiivsus tõuseb pimeduse saabudes.
Young animals are very exploratory and often engage in social play.
Noorloomad on väga seiklushimulised ja mängivad tihti sotsiaalseid mänge.
Gerbils
Liivahiired
The gerbil or Mongolian jird (Meriones sp.) is a social animal and is largely nocturnal, although in the laboratory it is also active during daylight.
Mongoolia liivahiir (Meriones sp.) on seltsiv, valdavalt öise eluviisiga näriline, kuigi laboris on ta aktiivne ka päevavalguses.
In the wild, gerbils build burrows with tunnel entrances as a protection against predators, and in the laboratory often develop stereotypic digging behaviour unless provided with adequate facilities.
Metsikult elades ehitavad liivahiired tunnelsissepääsuga urge, et kaitsta end röövloomade eest. Laboris kujundavad liivahiired sobivate tingimuste puudumisel sageli välja stereotüüpse kaevamiskäitumise.
Hamsters
Hamstrid
The wild ancestors (Mesocricetus sp.) of the laboratory hamster are largely solitary.
Hamstrite (Mesocricetus sp.) metsikud esivanemad on valdavalt üksildase eluviisiga.
The female hamster is larger and more aggressive than the male and can inflict serious injury on her mate.
Emashamster on isasloomast suuremat kasvu ja agressiivsem ning ta võib oma partnerile tõsiseid vigastusi tekitada. Hamstrid teevad sageli puuris eraldi ala väljaheidete jaoks.
Hamsters often make a latrine area within the enclosure, mark areas with secretions from a flank gland, and females frequently selectively reduce the size of their own litter by cannibalism.
Hamstrid märgistavad ala lõhnanäärme sekreediga. Emashamstrid vähendavad sageli oma pesakonda valikulise kannibalismiga.
Guinea Pigs
Merisead
Wild guinea pigs (Cavia porcellus) are social, cursorial rodents which do not burrow, but live under cover and may use burrows made by other animals.
Merisead (Cavia porcellus) on seltsivad, liikuvad närilised, kes ise urge ei kaeva, kuid kes elavad varjualustes ja võivad kasutada teiste loomade urgusid.
Adult males may be aggressive to each other, but generally aggression is rare.
Täiskasvanud isasloomad võivad üksteise suhtes agressiivsed olla, kuigi üldiselt on agressiivsus harv nähtus.
Guinea pigs tend to freeze at unexpected sounds and may stampede as a group in response to sudden unexpected movements.
Merisead kipuvad äkilisi hääli kuuldes tarduma ja võivad äkiliste ootamatute liigutuste peale rühmas kiini joosta.
Guinea pigs are extremely sensitive to being moved and may freeze as a result for thirty minutes or more.
Merisead on äärmiselt tundlikud liigutamise suhtes ning nad võivad selle tulemusel enam kui kolmekümneks minutiks tarduda.
(See paragraph 2.1. of the General section)
(Vaata üldosa punkt 2.1.)
Rodents should be maintained within a temperature range of 20 oC to 24 oC.
Näriliste jaoks on sobiv temperatuurivahemik 20–24 oC.
Local temperatures among groups of rodents in solid-floored enclosures will often be higher than room temperatures.
Kõvapõhjaliste puuride kohapealne temperatuur näriliste rühmades on tihti toatemperatuurist kõrgem.
Even with adequate ventilation the enclosure temperatures may be up to 6 oC above room temperature.
Isegi piisava ventilatsiooni korral võib puuri temperatuur olla kuni 6 oC toatemperatuurist kõrgem.
Nesting material/nestboxes give animals the opportunity to control their own microclimate.
Pesamaterjal/pesakastid annavad loomadele võimaluse kontrollida oma mikrokliimat.
Special attention should be paid to the temperature in containment systems as well as to that provided for hairless animals.
Erilist tähelepanu tuleb pöörata ohjeldussüsteemides olevale ja karvadeta loomade ala temperatuurile.
The relative humidity in rodent facilities should be kept at 45 to 65 %.
Näriliste rajatistes peab suhtelise õhuniiskuse tase olema 45–65 %.
Excepted from this principle are gerbils, which should be kept at a relative humidity of 35 to 55 %.
Erandina vajavad liivahiired suhtelist õhuniiskust 35–55 %.
Light levels within the enclosure should be low.
Puurid peavad olema nõrgalt valgustatud.
All racks should have shaded tops to reduce the risk of retinal degeneration.
Puuride katused peavad olema varjutatud, et vähendada retinaalse degeneratsiooni ohtu.
This is of particular importance for albino animals.
See on eriti tähtis albinootiliste loomade puhul.
A period of red light at frequencies undetectable to the rodents can be useful during the dark period so that staff can monitor the rodents in their active phase.
Pimedal perioodil võib kasulikuks osutuda närilistele nähtamatuks jääva punase valguse kasutamine, et töötajad saaksid närilisi jälgida nende aktiivses faasis.
As rodents are very sensitive to ultrasound, and use it for communication, it is important that this extraneous noise is minimised.
Kuna närilised on väga tundlikud ultraheli suhtes ja kasutavad seda suhtlemisel, on tähtis piirata liigset ultraheli.
Ultrasonic noise (over 20 kHz) produced by many common laboratory fittings, including dripping taps, trolley wheels and computer monitors, can cause abnormal behaviour and breeding cycles.
Ultrasageduslikku heli (üle 20 kHz) tekitavad paljud tavalised laboriseadmed, sealhulgas tilkuvad kraanid, kärurattad ja arvutimonitorid, mis võivad põhjustada ebanormaalset käitumist ja reproduktsioonitsükli häireid.
It may be advisable to monitor the acoustic environment over a broad range of frequencies and over extended time periods.
Soovitav on jälgida helikeskkonda laial sagedusskaalal ja pika ajavahemiku jooksul.
(See paragraph 2.6. of the General section)
(Vaata üldosa punkt 2.6.)
(See paragraphs 4.1. and 4.4. of the General section)
(Vaata üldosa punktid 4.1 ja 4.4.)
Animals may be housed individually if adverse effects or damage are likely to occur.
Kui vaenulikkus või vigastuste tekkimine on tõenäoline, siis võib loomi üksikult pidada.
Disruption of established stable and harmonious groups should be minimised, as this can be very stressful.
Juba tekkinud püsiva ja harmoonilise rühma lahutamist tuleb viimse võimaluseni ära hoida, kuna lahutusprotsess võib olla stressirikas.
The enclosures and their enrichment should allow the animals to manifest normal behaviours and to enable conspecifics to reduce competitive situations adequately.
Hoidmiskohad ja nende mitmekesisus peavad loomadel võimaldama normaalselt käituda ja piisavalt vähendama liigikaaslaste konkurentsi.
Bedding and nesting material and refuges are very important resources for rodents in breeding, stock or under procedure and should be provided unless there is a justification on veterinary or welfare grounds against doing so.
Allapanu, pesamaterjal ning pelgupaigad on närilistele kasvatamise, varus pidamise või katse läbiviimise ajal väga olulised ning neid peab loomadele võimaldama, välja arvatud juhul, kui veterinaararsti soovitus või looma heaolu kaalutlus tingib teistsuguse lähenemise.
Withholding of such materials on experimental grounds should be agreed with the animal technician and with the competent person charged with advisory duties in relation to the well-being of the animals.
Nimetatud materjalide andmata jätmine katse eesmärkidel tuleb kooskõlastada loomatehnikuga ja loomade heaolu eest vastutava pädeva isikuga.
Nesting materials should allow the rodents to manipulate the material and construct a nest.
Närilistel tuleb lubada pesamaterjali omal soovil töödelda ja sellest pesa teha.