natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Such independent person or body should have sufficient authority, expertise and resources to carry out this task effectively.
Sellisel sõltumatul isikul või asutusel peaks olema piisavad volitused, kogemused ja vahendid, et seda ülesannet tõhusalt täita.
The approaches to independent scrutiny may vary, depending on the activity or the competent authority.
See, kuidas sõltumatut kontrolli korraldatakse, võib eri tegevuste ja pädevate asutuste puhul erineda.
Where a body or a committee has been established with a view to independent scrutiny of the audit process, one or more independent persons should be members of such body or committee.
Kui auditi sõltumatu kontrolli jaoks on loodud organ või komitee, peaksid sellise organi või komitee liikmetest üks või mitu olema sõltumatud isikud.
Such independent persons should have access to the audit process and be empowered to contribute fully to it.
Neil sõltumatutel isikutel peaks olema ligipääs auditile ja õigus selles täielikult osaleda.
Action should be taken to remedy any shortcomings identified in the audit process by the independent person or body.
Tuleks võtta meetmeid, et kõrvalda auditi käigus sõltumatu isiku või asutuse poolt tuvastatud puudused.
Implementation of the Audit Process
Auditi teostamine
Guiding Principles: (a) Compliance with planned arrangements; (b) Effective implementation; (c) Suitability to achieve objectives
Juhtpõhimõtted: a) kavandatud korra järgimine; b) tõhus rakendamine; c) sobivus eesmärkide saavutamiseks
To comply with the requirements of Article 4(6) of Regulation (EC) No 882/2004, the audit system should cover the following three points set out in Article 2(6):
Selleks, et vastata määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 4 lõike 6 nõuetele, peaks auditeerimissüsteem hõlmama artikli 2 lõikes 6 sätestatud kolme punkti:
Verification of compliance with planned arrangements in order to provide assurances that official controls are carried out as intended and that any instructions or guidelines given to staff carrying out the controls are followed.
Kavandatud korrale vastavuse kontrollimine selleks, et tagada, et ametlikke kontrolle teostatakse kavandatud viisil ja et järgitakse kõiki kontrolli teostavatele töötajatele antud juhendeid ja suuniseid.
This may largely be addressed by document review, but will also require on-site verification.
Nimetatud vastavust saab suures osas kontrollida dokumentide põhjal, kuid see nõuab ka kohapealset kontrolli.
The audit team will require good generic audit knowledge and skills to address this audit objective.
Audiitorirühmal peaksid olema head auditeerimisalased üldteadmised ja oskused, et seda auditi eesmärki saavutada.
Verification of the effective implementation of planned arrangements.
Kavandatud korra tõhusa rakendamise kontrollimine.
In order to assess effectiveness, that is the extent to which planned results are achieved, on-site operational implementation must be included.
Selleks, et hinnata tõhusust, mis tähendab kavandatavate tulemuste saavutamise ulatust, tuleb auditi käigus hinnata ka selle rakendamist koha peal.
This should include an assessment of the quality and consistency of the controls and should involve on-site audit activities.
See peaks hõlmama kontrollide kvaliteedi ja järjepidevuse hindamist ning kohapealset auditeerimist.
The audit team will require the relevant technical expertise in order to address this audit objective.
Audiitorirühmal peaks olema asjaomane tehniline pädevus, et seda auditi eesmärki saavutada.
The audit system should also seek to assess whether the planned arrangements are suitable to achieve the objectives of Regulation (EC) No 882/2004, and in particular the single integrated multi-annual national control plan.
Auditeerimissüsteemi abil tuleks samuti püüda hinnata, kas kavandatud kord sobib määruse (EÜ) nr 882/2004 ja eelkõige integreeritud mitmeaastase riikliku kontrollikava eesmärkide saavutamiseks.
This should include assessing the suitability of official controls, with regard, for example, to their frequency and the methods applied, having regard to the structure of the production chain(s) and to production practices and volume.
Sel puhul tuleks hinnata ka ametlike kontrollide sobivust, nt nende sagedust ja kontrollimisel kohaldatavaid meetodeid, võttes arvesse tootmisahela(te) struktuuri ning tootmisviisi ja -mahtu.
The audit team should have substantial knowledge and understanding of system auditing, together with relevant technical input to address this audit objective.
Audiitorirühmal peaksid olema küllaldased teadmised ja arusaam süsteemsest auditeerimisest ning asjakohane tehniliste teadmiste pagas, et seda auditi eesmärki saavutada.
In order to determine whether the planned arrangements are suitable to achieve the objectives set out in (c) above, the following should be considered:
Selleks, et teha kindlaks, kas kavandatud kord sobib punktis c sätestatud eesmärkide saavutamiseks, peab arvestama järgmist:
Audit criteria should include strategic objectives stemming from Regulations (EC) No 178/2002 and (EC) No 882/2004 (including the single integrated multi-annual national control plan) and national legislation.
auditi kriteeriumide hulka peaksid kuuluma strateegilised eesmärgid, mis tulenevad määrustest (EÜ) nr 178/2002 ja (EÜ) nr 882/2004 (sealhulgas integreeritud mitmeaastasest riiklikust kontrollikavast) ja siseriiklikest õigusaktidest.
The primary focus of audits should be the control arrangements relating to the critical points for control in the production chain(s).
Auditite käigus tuleks põhitähelepanu pöörata eelkõige kontrollimiskorra sellele osale, mis on seotud tootmisahela(te) kontrolli kriitiliste punktidega.
The emphasis should be on assessing whether planned arrangements are capable of delivering sufficient guarantees on (a) the safety of the end-product(s) and (b) compliance with other feed and food law requirements and with animal health and welfare rules.
Hinnata tuleks seda, kas kavandatud kord võimaldab piisavalt tagada a) lõpptoote(-toodete) ohutuse ja b) vastavuse muude sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjadega.
In order to achieve this, audit(s) should where possible extend beyond and across administrative boundaries.
Selle saavutamiseks peaks auditit võimaluse korral laiendama väljapoole halduspiire ja nende sees.
Audit Reporting
Auditi aruanne
Audit reports should contain clear conclusions stemming from the audit findings and, where appropriate, recommendations:
Auditi aruanded peaksid sisaldama auditi tulemuste põhjal tehtud selgeid järeldusi ja vajaduse korral soovitusi.
Conclusions should address the compliance with the planned arrangements, the effectiveness of the implementation, and the suitability of the planned arrangements to achieve the stated objectives, as appropriate.
Järeldustes tuleks vastavalt vajadusele käsitleda kavandatud korra järgimist, rakendamise tõhusust ja kavandatud korra sobivust seatud eesmärkide saavutamiseks.
They should be based on objective evidence.
Järeldused peaksid põhinema objektiivsel tõendusmaterjalil.
In particular, where conclusions are drawn as to the planned arrangements' suitability to achieve the stated objectives, evidence may be obtained from the compilation and analysis of results from several audits.
Juhul, kui järeldustes käsitletakse seda, kas kavandatud kord sobib püstitatud eesmärkide saavutamiseks, võib tõendeid saada mitme auditi tulemuste koondamisest ja analüüsist.
In this case conclusions should extend beyond the boundaries of individual establishments, units of authorities and authorities,
Sellisel juhul peaks järelduste tegemist laiendama väljapoole üksikettevõtete, ametiasutuste üksuste ja ametiasutuste piire.
Recommendations should address the end-result to be delivered rather than means of correcting non-compliance.
Soovitustes tuleks pigem käsitleda saavutatavat lõpptulemust, kui vahendeid, millega kõrvaldatakse nõuete rikkumisi.
Recommendations should be based on sound conclusions.
Soovitused peaksid põhinema usaldusväärsetel järeldustel.
Follow-up of Audit Outcome
Auditi tulemuste järelkontroll
Where appropriate, an action plan should be drawn up and delivered by the auditee.
Vajaduse korral peaks kontrollitav koostama ja edastama tegevuskava.
It should propose time-bound corrective and preventive action to address any weakness identified by the audit or audit programme.
Selles peaksid olema kavandatud tähtajalised parandus- ja ennetusmeetmed, et tegeleda auditi käigus või auditikava raames kindlaks määratud puudustega.
The audit team should assess the suitability of the action plan and may be involved in verifying its subsequent implementation:
Audiitorirühm peaks hindama tegevuskava sobivust ja ta võib olla seotud selle edaspidise rakendamise kontrollimisega.
an Action plan enables the audit team to assess whether the proposed corrective and preventive action is sufficient to address the recommendations of the audit report.
Tegevuskava võimaldab audiitorirühmal hinnata, kas kavandatud parandus- ja ennetusmeetmed on piisavad arvestamaks auditi aruande soovitusi.
Action plans should include risk-based prioritisation and time frames for completion of corrective and preventive action.
Tegevuskava peaks sisaldama riskipõhist prioriteetide seadmist ning parandus- ja ennetusmeetmete rakendamise tähtaegu.
A wide range of different action plans could be considered satisfactory.
Paljusid erinevaid tegevuskavasid võib pidada rahuldavaks.
It is for the auditee to choose from the various options available,
Nii saab kontrollitav valida mitme võimaluse vahel.
Corrective and preventive action should not be confined to addressing specific technical requirements but should, where appropriate, include system-wide measures (for example communication, cooperation, coordination, reviewing and streamlining of control processes, and so forth).
Parandus- ja ennetusmeetmed ei peaks käsitlema ainult konkreetseid tehnilisi nõudeid, vaid need peaksid vajaduse korral hõlmama kogu süsteemi suhtes rakendatavaid meetmeid (näiteks teabevahetust, koostööd, kooskõlastamist, läbivaatamist, kontrollide täiustamist jne).
A root cause analysis of any non-compliance should be conducted by the auditee in order to determine the most appropriate corrective and preventive action.
Kontrollitav peaks teostama nõuete rikkumise algpõhjuse analüüsi, et teha kindlaks kõige asjakohasemad parandus- ja ennetusmeetmed.
Any differences of opinion between the auditee and audit team should be resolved,
Kõik kontrollitava ja audiitorirühma vahelised lahkarvamused tuleks lahendada.
Close-out: Mechanisms should be established to ensure that action plans are appropriate and that corrective and preventive actions are effectively completed in a timely manner.
Lõpetamine: tuleks kehtestada mehhanismid tagamaks, et tegevuskavad on asjakohased ning et parandus- ja ennetusmeetmeid rakendatakse tõhusalt ja õigeaegselt.
Procedures for verifying the close out of the action plan should be agreed between the auditee and the audit team.
Kontrollitav ja audiitorirühm peaksid kokku leppima tegevuskava lõpetamise kontrollimise menetlustes.
Audit Review and Dissemination of Best Practice
Auditi läbivaatamine ja hea tava levitamine
The implications of audit findings for other sectors and regions should be considered, particularly in Member States where controls are delegated to a number of competent authorities or are decentralised.
Tuleks arvestada auditi tulemuste mõju teistele sektoritele ja piirkondadele, eriti liikmesriikidele, kus kontrollimise õigus delegeeritakse mitmele pädevale asutusele või kus see detsentraliseeritakse.
In particular, examples of best practice should be disseminated.
Eriti tuleks levitada hea tava näiteid.
For this purpose, reports should be made available to other sectors and regions within the Member State and to the Commission.
Sellel eesmärgil tuleks aruanded teha kättesaadavaks teistele liikmesriikide sektoritele ja piirkondadele ning komisjonile.
Audit results should also be considered while planning the audit programme and in the context of the review of the single integrated multi-annual national control plan.
Auditi tulemusi tuleks arvestada ka siis, kui kavandatakse auditikava ja vaadatakse läbi integreeritud mitmeaastast riiklikku kontrollikava.
Member States should ensure that competent authorities have sufficient implementing powers, and resources, with the appropriate authority, to establish, implement and maintain an effective audit system.
Liikmesriigid peaksid tagama, et pädevatel asutustel on asjakohase asutusena piisavad rakendamisvolitused ning vahendid tõhusa auditeerimissüsteemi loomiseks, kasutusele võtmiseks ja jätkuvaks rakendamiseks.
The human and related resources required to manage, monitor and review the audit process should be made available, bearing in mind that all competent authorities and their control activities should be audited over a period not exceeding five years.
Auditi juhtimiseks, järelevalveks ja läbivaatamiseks vajalikud inimressursid ja nendega seotud vahendid tuleks teha kättesaadavaks, võttes arvesse, et kõiki pädevaid asutusi ja nende kontrollitegevust peaks auditeerima vähemalt kord viie aasta jooksul.
General guidance on the resources required for auditing is provided in ISO 19011.
Üldised juhised auditeerimiseks vajalike vahendite kohta on esitatud ISO 19011 standardis.
In order to have the necessary expertise to fulfil the purpose and scope of the audit and audit programme(s), the audit team may include any combination of general and technical specialist auditors and technical experts.
Selleks, et audiitorirühmal oleks auditi ning auditikava eesmärkide ja ulatuse saavutamiseks vajalik pädevus, peaks audiitorirühm koosnema nii üldteadmiste kui tehniliste eriteadmistega audiitoritest ning tehnilistest ekspertidest.
Care should be taken to ensure the objectivity and independence of the audit team, especially where technical experts are required.
Tuleks hoolt kanda audiitorirühma objektiivsuse ja sõltumatuse eest, eriti kui kasutatakse tehnilisi eksperte.
To that end, the rotation of auditors and/or of audit teams may assist in achieving this.
Selle saavutamisele võib kaasa aidata audiitorite ja/või audiitorirühma rotatsioon.
Auditor Competence
Audiitori pädevus
Auditor competence and selection criteria should be defined under the following headings:
Audiitori pädevus ja valikukriteeriumid tuleks määrata järgmiste valdkondade kaupa:
generic knowledge and skills — audit principles, procedures and techniques; management/organisational skills,
üldteadmised ja oskused – auditi põhimõtted, menetlused ja tehnikad; juhtimis- ja organisatsioonilised oskused,
specific technical knowledge and skills,
tehnilised eriteadmised ja -oskused,
personal attributes,
isikuomadused,
education,
haridus,
work experience,
töökogemus,
auditor training and experience.
audiitori väljaõpe ja kogemused.
It is essential to put a mechanism in place to ensure auditors are consistent and their competencies are maintained.
On oluline kehtestada mehhanism tagamaks, et audiitorid tegutseksid ühetaoliselt ja et nende pädevuse tase püsiks.
Competencies required by audit teams will vary depending on the area they are auditing within the control or supervision systems.
Audiitorirühmadelt nõutav pädevus varieerub vastavalt sellele, millist kontrolli- ja järelevalvesüsteemide valdkonda nad auditeerivad.
As regards the technical knowledge and skills required by auditors, the training requirements for staff performing official controls (Chapter 1 of Annex II to Regulation (EC) No 882/2004) should also be considered.
Audiitoritelt nõutavate tehniliste teadmiste ja oskuste puhul peaks arvestama ka ametlikke kontrolle teostavate töötajate väljaõppe nõudeid (määruse (EÜ) nr 882/2004 II lisa 1. peatükk).
‘Guidelines for quality and/or environmental management systems auditing’, published by International Organisation for Standardisation, 1 October 2002.
“Kvaliteedi- ja/või keskkonnajuhtimissüsteemide auditeerimise juhised”, mille on avaldanud Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon 1. oktoobril 2002.
‘Quality management systems — Fundamentals and vocabulary’, published by the International Organisation for Standardisation, December 2000.
“Kvaliteedijuhtimissüsteemid. Alused ja sõnavara”, mille on avaldanud Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon detsembris 2000.
In particular the following definitions from ISO 19011:2002 and ISO 9000:2000 should be noted: ‘Audit criteria’
Eriti tuleks tähelepanu pöörata järgmistele ISO 19011:2002 ja ISO 9000:2000 standardites määratletud mõistetele:
means the set of policies, procedures or requirements used as a reference against which audit evidence is compared, i.e. the standard against which the auditee’s activities are assessed. ‘Audit plan’
auditeerimiskriteeriumid tegutsemisviiside, menetluste või nõuete kogum, millega võrreldakse auditi tõendusmaterjale (nt standard, mille alusel hinnatakse kontrollitava tegevust);
‘Audit programme’ means a set of one or more audits planned for a specific time frame and directed towards a specific purpose.
auditikava konkreetseks ajavahemikuks ja kindla eesmärgiga kavandatud ühe või enama auditi läbiviimise plaan;
‘Audit team’ means one or more auditors conducting an audit supported if needed by technical experts.
audiitorirühm üks või mitu audiitorit, kes viivad auditit läbi ja keda vajaduse korral toetavad tehnilised eksperdid;
‘Auditee’ means organisation being audited.
kontrollitav auditeeritav organisatsioon;
‘Auditor’ means a person with the competence to conduct an audit.
audiitor isik, kes on pädev auditit läbi viima;
‘Corrective action’ means action to eliminate the cause of a detected non-conformity or other undesirable situation.
parandusmeetmed meetmed, millega kõrvaldatakse avastatud nõuetele mittevastavuse põhjus või muu soovimatu olukord;
‘Preventive action’ means action to eliminate the cause of a potential non-conformity or other undesirable situation.
ennetusmeetmed meetmed, millega kõrvaldatakse võimaliku rikkumise põhjus või muu soovimatu olukord;
‘Technical expert’ means a person who provides specific knowledge or expertise to the audit team.
tehniline ekspert isik, kes vahendab audiitorirühmale eriteavet ja -teadmisi.
‘Audit Body’ means the body that carries out the audit process.
auditeerimisasutus asutus, mis korraldab auditi.
This may be an internal or external entity. ‘Audit process’
See võib olla asutusesisene või asutuseväline üksus;
means the set of activities described in Section 5.1. (Systematic Approach). ‘Audit system’
audit tegevuste kogum, mida on kirjeldatud 5. jao punktis 1 (“Süsteemne lähenemisviis”);
means the combination of one or more audit bodies carrying out an audit process within or across competent authorities. ‘Production chain’
auditeerimissüsteem üks auditeerimisasutus või mitmest auditeerimisasutusest koosnev süsteem, mis teostab auditit ühes või mitmes pädevas asutuses;
on the financial treatment to be applied, in the context of clearance of expenditure financed by the European Agricultural Guidance and Guarantee Section, in certain cases of irregularity by operators
seoses Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust rahastatavate kulude kontrollimise ja heakskiitmisega kohaldatava finantskohtlemise kohta teatavatel juhtudel, kui ettevõtjad on eiranud eeskirju
(notified under document number C(2006) 4324)
(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4324 all)
(Only the Spanish, German, English, French, Italian, Dutch and Portuguese texts are authentic)
(Ainult hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, portugali-, prantsus- ja saksakeelne tekst on autentsed)
Having regard to Council Regulation (EEC) No 729/70 of 21 April 1970 on the financing of the common agricultural policy [1], and in particular Article 8(2) thereof,
võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 1970. aasta määrust (EMÜ) nr 729/70 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, [1] eriti selle artikli 8 lõiget 2,
Article 8(1)(c) of Regulation (EEC) No 729/70 provides for the Member States to take the measures necessary to recover sums lost as a result of irregularities or negligence.
Määruse (EMÜ) nr 729/70 artikli 8 lõike 1 punktis c on sätestatud, et liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu kaotatud summade hüvitamiseks.
Pursuant to Article 8(2) of Regulation (EEC) No 729/70, in the absence of total recovery, the financial consequences of irregularities or negligence are to be borne by the Community, with the exception of the consequences of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States.
Määruse (EMÜ) nr 729/70 artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et kui summasid ei hüvitata täielikult, katab ühendus eeskirjade eiramisest või hooletusest tulenevad rahalised kulud, välja arvatud juhul, kui eeskirjade eiramise või hooletuse põhjustajateks on liikmesriikide haldus- või muud asutused.
In its judgments in Cases C-34/89, Italy v Commission [2], C-54/95, Germany v Commission [3] and C-277/98 France v Commission [4], the Court of Justice has held that the Member States must take steps to rectify irregularities promptly.
Euroopa Kohus on otsustanud kohtuasjades C-34/89, Itaalia v. komisjon, [2] C-54/95, Saksamaa v. komisjon, [3] ja C-277/98, Prantsusmaa v. komisjon, [4] et liikmesriigid peavad võtma meetmeid eeskirjade eiramise viivitamatuks parandamiseks.
It follows in particular from the judgment in Case C-34/89 that a Member State cannot be inactive for a period of four years from the moment of the first indication of an irregularity [5].
Eelkõige kohtuasja C-34/89 lahendist järeldub, et liikmesriik ei tohi olla meetmeid võtmata nelja aasta jooksul alates eeskirjade eiramise esimesest ilmnemisest.
Within that period the investigation should generally be conducted and a decision be taken on the initiation of recovery procedure.
Kõnealuse ajavahemiku jooksul tuleks üldjuhul läbi viia uurimine ja võtta vastu otsus sissenõudmismenetluse algatamiseks.
In Case C-54/95 the Court indicated that, in principle, the Member States have to start the recovery procedure within one year after the all relevant facts are known with regard to the irregularity.
Kohtuasjas C-54/95 osutas kohus, et põhimõtteliselt peavad liikmesriigid algatama sissenõudmismenetluse ühe aasta jooksul alates eeskirjade eiramisega seonduvate kõikide asjaomaste faktide teadasaamisest.
To date, the Commission has evaluated the recovery proceedings carried out by the Member States as regards irregularities communicated under Council Regulation (EEC) No 595/91 of 4 March 1991 concerning irregularities and the recovery of sums wrongly paid in connection with the financing of the common agricultural policy and the organisation of an information system in this field and repealing Regulation (EEC) No 283/72 [6] before 1 January 1999 and involving amounts of more than EUR 500000 in order to decide on the financial consequences of those irregularities in accordance with Article 8(2) of Regulation (EEC) No 729/70.
Komisjon on hinnanud liikmesriikides läbi viidud sissenõudmismenetlusi seoses nõukogu 4. märtsi 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 595/91 (eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade tagasinõudmise kohta ühise põllumajanduspoliitika rahastamisel, infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas ning määruse (EMÜ) nr 283/72 kehtetuks tunnistamise kohta) [6] kohaselt seoses enne 1. jaanuari 1999 teavitatud ja üle 500000 euro suurusi summasid hõlmavate eeskirjade eiramisega, et teha vastavalt määruse (EMÜ) nr 729/70 artikli 8 lõikele 2 otsus kõnealuste eiramiste finantstagajärgede kohta.
In so doing, the Commission has followed the procedure set out in Article 5 of that Regulation and in Article 8 of Commission Regulation (EC) No 1663/95 of 7 July 1995 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 729/70 regarding the procedure for the clearance of the accounts of the EAGGF Guarantee Section [7].
Kõnealuse tegevuse käigus on komisjon järginud menetlust, mis on sätestatud kõnesoleva määruse artiklis 5 ja komisjoni 7. juuli 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1663/95 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 729/70 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses EAGGF tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) [7] artiklis 8.