natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since 2002, Member States have been implementing mandatory surveys for avian influenza in domestic poultry by submitting yearly surveillance programmes to the Commission, as provided for in Commission Decisions 2002/649/EC [5], 2004/111/EC [6], 2005/464/EC [7] and 2006/101/EC [8].
aastast alates on liikmesriigid rakendanud kodulindudel lindude gripi kohustuslikke uuringuid, esitades komisjonile igal aastal seireprogrammid, nagu on sätestatud komisjoni otsustes 2002/649/EÜ, [5] 2004/111/EÜ, [6] 2005/464/EÜ [7] ja 2006/101/EÜ. [8]
Directive 2005/94/EC provides for certain preventive measures relating to the surveillance and early detection of avian influenza.
Direktiivis 2005/94/EÜ on sätestatud teatavad ennetusmeetmed, mille eesmärk on lindude gripi järelevalve ja varane avastamine.
The final date for the transposition of that Directive by the Member States is 1 July 2007 and it provides for the repeal of Directive 92/40/EEC as of that date.
Selle direktiivi liikmesriikide poolt ülevõtmise lõpptähtaeg on 1. juuli 2007 ning selles on sätestatud direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamine samast kuupäevast.
The Community measures for the control of avian influenza provided for in Directive 2005/94/EC also cover the control of outbreaks of LPAI caused by avian influenza of H5 and H7 subtypes in poultry.
Direktiivis 2005/94/EÜ sätestatud ühenduse meetmed lindude gripi tõrjeks hõlmavad ka madala patogeensusega linnugripi alatüüpide H5 ja H7 põhjustatud puhanguid kodulindude seas.
In order to detect the possible circulation of those viruses in poultry flocks, compulsory surveillance programmes are to be implemented by the Member States.
Nende viiruste võimaliku ringluse avastamiseks kodulinnukarjades tuleb liikmesriikides rakendada kohustuslikud seireprogrammid.
Those control measures aim at preventing the spread of LPAI of H5 and H7 subtypes before they become widespread in the domestic poultry population so that the risk of a mutation into HPAI with possibly devastating consequences may be prevented.
Nende tõrjemeetmete eesmärk on madala patogeensusega linnugripi alatüüpide H5 ja H7 leviku vältimine, enne kui need muutuvad kodulinnupopulatsioonis laiaulatuslikuks, nii et oleks võimalik vältida kõrge patogeensusega linnugripiks muteerumise ohtu koos võimalike laastavate tagajärgedega.
Directive 2005/94/EC also provides for surveillance programmes to be carried out in wild birds in order to contribute, on the basis of a regularly updated risk assessment, to the knowledge on the threats posed by wild birds in relation to any influenza virus of avian origin in birds.
Direktiivis 2005/94/EÜ on sätestatud ka seireprogrammid, mis tuleb läbi viia metslindude seas, et aidata riskide korrapäraselt ajakohastatava hindamise põhjal suurendada teadmisi metslindude põhjustatavatest ohtudest seoses mistahes linnugripiviiruse esinemisega lindudel.
It is important to further strengthen surveillance activities given recent developments as regards the widespread occurrence of HPAI H5N1 in wild birds in Europe, taking into account the results of the surveys carried out in the Member States between 2003 and 2006 and the scientific work recently undertaken by European Food Safety Authority (EFSA) [9] in collaboration with the ORNIS Scientific Working Group of the European Commission’s Environment Directorate-General.
Euroopa metslindudel laiaulatuslikult levinud kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N1 hiljutistest arengutest tulenevalt on oluline seiretegevust veelgi tugevdada, võttes arvesse aastatel 2003–2006 läbiviidud uuringute tulemusi ning Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) poolt koostöös Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi ORNISe teadusliku töörühmaga hiljuti alustatud teadustööd.
Those bodies will continue their work and outcomes thereof may lead to further updating.
Need asutused jätkavad oma tööd ning selle tulemused võivad kaasa tuua täiendava ajakohastamise.
When implementing surveillance programmes in wild birds full regard shall be paid to the requirements of Council Directive 79/409/EEC [10] on the protection and conservation of all naturally occurring wild bird species in the Community.
Metslindude seireprogramme rakendades tuleb pöörata täit tähelepanu nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ [10] nõuetele seoses kõigi looduslikult esinevate linnuliikide kaitse ja säilitamisega ühenduses.
Commission Decision 2004/450/EC of 29 April 2004 laying down standard requirements for the content of applications for Community financing for programmes for the eradication, monitoring and control of animal diseases [11], lays down standard requirements for the content of applications for Community financing programmes for the eradication, monitoring and control of animal diseases.
Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsuses 2004/450/EÜ, millega kehtestatakse standardnõuded ühenduse loomahaiguste tõrje-, seire- ja kontrolliprogrammide rahastamistaotluste sisule, [11] on sätestatud standardnõuded ühenduse loomahaiguste tõrje-, seire- ja kontrolliprogrammide rahastamistaotluste sisule.
As Decision 90/424/EC, now provides that a Community financial contribution is to be granted for expenditure incurred by the Member States for the financing of national programmes for the eradication, control and monitoring of certain animal diseases, including avian influenza, Member States may submit to the Commission surveillance programmes for avian influenza for a financial contribution from the Community not later than 30 April each year pursuant to Article 24(2) of Decision 90/424/EEC.
Kuna otsusega 90/424/EMÜ on nüüd ette nähtud, et ühenduse rahalist toetust antakse kulutuste puhul, mis liikmesriigid on teinud teatavate loomahaiguste (sealhulgas lindude gripi) riiklike tõrje-, seire- ja kontrolliprogrammide rahastamisel, võivad liikmesriigid otsuse 90/424/EMÜ artikli 24 lõike 2 kohaselt esitada komisjonile lindude gripi seireprogramme ühenduselt rahalise toetuse saamiseks hiljemalt iga aasta 30. aprillil.
Decision 2004/450/EC should be amended to lay down standard requirements for the content of applications for Community financing for avian influenza surveillance programmes.
Otsust 2004/450/EÜ tuleks muuta, et kehtestada standardnõuded ühendusele esitatavate linnugripi seireprogrammide rahastamistaotluste sisule.
Decision 2004/450/EC should therefore be amended accordingly.
Seetõttu tuleks otsust 2004/450/EÜ vastavalt muuta.
Approval of surveillance programmes for avian influenza
Lindude gripi seireprogrammide heakskiitmine
The surveillance programmes for avian influenza in poultry and wild birds to be carried out by Member States, in accordance with Article 4(1) of Directive 2005/94/EC, shall comply with the guidelines set out in Annexes I and II to this Decision.
Liikmesriikides kodu- ja metslindudel lindude gripi avastamiseks direktiivi 2005/94/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt läbiviidavad seireprogrammid peavad vastama käesoleva otsuse I ja II lisas sätestatud suunistele.
Amendments to Decision 2004/450/EC
Otsuse 2004/450/EÜ muudatused
Decision 2004/450/EC is amended as follows:
Otsust 2004/450/EÜ muudetakse järgmiselt.
in Article 1, the following point (c) is added:
Artiklile 1 lisatakse järgmine punkt c:
in respect of the animal disease referred to in Annex I, Part C, at least the information set out in Annex IV.’;
I lisa C osas viidatud loomahaiguste osas vähemalt IV lisas toodud teavet.”
in Annex I, the following Part C is added:
I lisale lisatakse järgmine C osa:
‘PART C
“C OSA
Disease referred to in Article 1(c)
Artikli 1 punktis c nimetatud haigused.
avian influenza.’;
Lindude gripp.”
A new Annex IV, the text of which is set out in Annex III to the present Decision, is added.
Lisatakse uus IV lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva otsuse III lisas.
Decision as last amended by Council Decision 2006/965/EC (OJ L 397, 30.12.2006, p. 22).
Otsust on viimati muudetud nõukogu otsusega 2006/965/EÜ (ELT L 397, 30.12.2006, lk 22).
OJ L 10, 14.1.2006, p. 16.
EÜT L 10, 14.1.2006, lk 16.
OJ L 29, 2.2.2006, p. 37.
ELT L 29, 2.2.2006, lk 37.
Scientific opinion on ‘Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza’ (EFSA, 12 May 2006) and its addendum (11 December 2006).
Teaduslik arvamus “Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza” (EFSA, 12. mai 2006) ning selle lisa (11. detsember 2006).
Directive as last amended by Directive 2006/105/EC (OJ L 363, 20.12.2006, p. 368).
Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/105/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 368).
OJ L 155, 30.4.2004, p. 90; corrected by OJ L 92, 12.4.2005, p. 16.
EÜT L 155, 30.4.2004, lk 90.
Decision as amended by Decision 2006/282/EC (OJ L 104, 13.4.2006, p. 40).
Otsust on muudetud otsusega 2006/282/EÜ (ELT L 104, 13.4.2006, lk 40).
Guidelines on the implementation of surveillance programmes for avian influenza in poultry to be carried out in the Member States
Liikmesriikides kodulindudel lindude gripi avastamiseks läbiviidavate seireprogrammide rakendamise suunised
Objectives, general requirements and criteria for surveillance
Uuringute eesmärgid, üldnõuded ja kriteeriumid
Serological surveillance for LPAI subtypes H5 and H7 in poultry shall aim at:
Kodulindudel läbiviidava madala patogeensusega linnugripi alatüüpide H5 ja H7 seroloogilise uuringu eesmärgid on järgmised.
Detecting sub-clinical infections with LPAI of subtypes H5 and H7 thereby complementing early detection systems and subsequently preventing possible mutation of these viruses to HPAI.
Avastada subkliiniline nakatumine madala patogeensusega linnugripi alatüüpidega H5 ja H7, täiendada seeläbi varase avastamise süsteeme ning hoida ära nende viiruste muteerumine kõrge patogeensusega linnugripiks.
Detecting infections of LPAI H5 and H7 subtypes in specifically targeted poultry populations at specific risk for infection due to their husbandry system or the susceptibility of specific species.
Avastada nakatumine madala patogeensusega linnugripi alatüüpidega H5 ja H7 konkreetsetes kodulinnupopulatsioonides, kellel on eriline oht nakatumiseks seoses nende pidamissüsteemiga või teatavate liikide vastuvõtlikkuse tõttu.
Contributing to the demonstration of a free status of a certain country, region or compartment from notifiable avian influenza in the frame of international trade according to OIE rules.
Anda oma panus tõendamaks teatava riigi, piirkonna või ala haigusvaba staatust seoses lindude gripiga, millest tuleb teatada rahvusvahelise kaubanduse raames vastavalt OIE eeskirjadele.
General requirements and criteria
Üldnõuded ja kriteeriumid
Sampling shall not extend beyond 31 December of the year of implementation of the programme.
Proovide võtmine ei tohi kesta kauem kui programmi rakendamise aasta 31. detsembrini.
In order to save resources, samples collected for other purposes are recommended.
Ressursside säästmise huvides soovitatakse kasutada ka muuks otstarbeks kogutud proove.
Testing of samples shall be carried out at national laboratories for avian influenza (NL) in Member States or by other laboratories authorised by the competent authorities and under the control of the NL.
Liikmesriigid analüüsivad proove lindude gripi riiklikes laborites või muudes laborites, mille on kiitnud heaks pädevad ametiasutused ja mis alluvad riiklike laborite kontrollile.
All avian influenza virus isolates shall be submitted to the CRL in accordance with Community legislation, unless a derogation according to paragraph 4 of Chapter V (Differential diagnosis) in the diagnostic manual laid down in Decision 2006/437/EC [1] is granted.
Kõik lindude gripi viiruse isolaadid tuleb vastavalt ühenduse õigusaktidele saata ühenduse tugilaborile, kui ei lubata erandit vastavalt komisjoni otsuses 2006/437/EÜ [1] sätestatud diagnostikakäsiraamatu II peatüki lõikele 4 (Diferentsiaaldiagnostika).
Viruses of H5/H7 subtype shall be submitted without delay and shall be subjected to the standard characterisation tests (nucleotide sequencing/IVPI) according to that Diagnostic Manual.
Viiruse alatüüpide H5 ja H7 puhul esitatakse isolaadid viivitamatult ning nende suhtes viiakse vastavalt kõnealusele diagnostikakäsiraamatule läbi standardne identifitseerimiskatse (nukleotiidide järjestusmääramine/intravenoosne patogeensuse indeks).
Whenever possible, NLs shall submit to the CRL, H5 or H7 positive sera collected from Anseriformes in order that an archive be established to facilitate future test development.
Kui võimalik saadavad riiklikud laborid ühenduse tugilaborile hanelistelt kogutud H5 või H7 positiivsed seerumid, et asutada arhiiv edaspidi tehtavate analüüside arengu hõlbustamiseks.
Surveillance for avian influenza in poultry
Lindude gripi seire kodulindudel
Specific protocols to accompany the sending of material to the CRL and reporting tables for collection of surveillance data shall be provided by the CRL.
Konkreetsed protokollid, mis peavad olema kaasas ühenduse tugilaborile saadetava materjaliga, ja uuringuandmete kogumiseks ette nähtud aruandlustabelid saab ühenduse tugilaborilt.
In case of several sheds the sample size per holding should be increased appropriately.
Juhul, kui ühes ettevõttes on mitu lindlat, tuleks proovide arvu asjakohaselt suurendada.
It is recommended to take at least five birds per shed.
Igast lindlast soovitatakse võtta vähemalt 5 lindu.
the number of holdings to be sampled (excluding ducks, geese and turkeys); that number shall be defined so as to ensure the identification of at least one infected holding if the prevalence of infected holdings is at least 5 %, with a 95 % confidence interval (see Table 1); and
proovivõtuga hõlmatavate põllumajandusettevõtete arv (välja arvatud partide, hanede ja kalkunite puhul); kõnealune arv määratakse kindlaks viisil, mis tagab vähemalt ühe nakatunud põllumajandusettevõtte avastamise, kui nakatunud põllumajandusettevõtete levimus on vähemalt 5 % ja usaldusvahemik 95 % (vt tabelit 1); ning
the number of birds sampled from each holding shall be defined so as to ensure 95 % probability of identifying at least one positive bird if the prevalence of sero-positive birds is ≥ 30 %.
proovivõtuga hõlmatavate lindude arv igas põllumajandusettevõttes määratakse kindlaks viisil, mis tagab vähemalt ühe nakatunud linnu avastamise tõenäosusega 95 %, kui seroloogiliselt positiivsete lindude levimus on ≥ 30 %.
Based on a risk assessment and the specific situation in the Member State concerned, the sampling design shall also consider:
Toetudes riskianalüüsile ja asjaomaste liikmesriikide eriolukorrale, võetakse valimi kavandamisel lisaks arvesse järgmist.
the types of production and their specific risks, shall be targeted to free range production, outdoor keeping and backyard flocks plus taking into account other factors such as multi-age, use of surface water, a relatively longer life span, the presence of more than one species on the holding or other relevant factors;
Tootmisliigid ja nendele eriomased ohud, pidades silmas eelkõige vabapidamist, välitingimustes pidamist ning tagaaia-linnukarju, samuti teisi tegureid, nagu eri vanuses lindude pidamine, pinnavee kasutamine, lindude suhteliselt kõrge eluiga, mitme linnuliigi pidamine põllumajandusettevõttes või muid asjakohaseid tegureid.
the number of turkey, duck and goose holdings to be sampled shall be defined to ensure the identification of at least one infected holding if the prevalence of infected holdings is at least 5 %, with a 99 % confidence interval (see Table 2);
Proovivõtuga hõlmatavate kalkuneid, parte ja hanesid pidavate põllumajandusettevõtete arv määratakse kindlaks viisil, mis tagab vähemalt ühe nakatunud lindudega ettevõtte avastamise, kui nakatunud lindudega ettevõtete levimus on vähemalt 5 % ja usaldusvahemik 99 % (vt tabelit 2).
where significant number of holdings producing game, ratites and quails are present in a Member State they shall be included in the programme.
Kui liikmesriigis on märkimisväärsel hulgal jahilinde, silerinnalisi linde ja vutte kasvatavaid põllumajandusettevõtteid, kaasatakse need kõnealusesse kavasse.
With regard to quails only adult (or laying) breeders shall be sampled;
Vuttide puhul võetakse proove ainult täiskasvanud (või munevatelt) lindudelt.
the time period for sampling shall coincide with seasonal production.
Proovide võtmine ajastatakse tootmise hooajale.
However, where appropriate, sampling can be adapted to other identified periods at local level, during which time the presence of other poultry hosts on a holding might pose a greater risk for disease introduction;
Samas võib proove vajaduse korral võtta muul kohalikul tasandil kindlaksmääratud ajal, mil muude peremeeskodulindude viibimine põllumajandusettevõttes võib suurendada haigestumisohtu.
in case a significant number of backyard flocks are present, surveillance could be extended to them;
Juhul, kui esineb märkimisväärne hulk tagaaia-linnukarju, laiendatakse uuringut ka neile.
Member States that must carry out sampling for Newcastle disease to maintain their status as Newcastle disease non-vaccinating countries in accordance with Commission Decision 94/327/EC [2] may utilise these samples from breeding flocks for the surveillance of H5/H7 antibodies.
Liikmesriigid, kes peavad võtma Newcastle’i haiguse proove, et säilitada oma staatus riigina, kus komisjoni otsuse 94/327/EÜ [2] kohaselt Newcastle’i haiguse vastu ei vaktsineerita, võivad kasutada kõnealuseid aretuskarjalt võetavaid proove H5/H7 antikehade seire jaoks.
Number of holdings per poultry category per Member State
Põllumajandusettevõtete arv kodulinnuliikide kaupa liikmesriigi kohta
Number of holdings per Member State
Põllumajandusettevõtete arv liikmesriigi kohta
Blood samples for serological testing shall be taken preferably from birds which are kept outside in fields.
Seroloogiliste testide jaoks ettenähtud vereproovide võtmisel tuleb eelistada välitingimustes peetavaid linde.
From each selected holding 40-50 blood samples shall be taken for serological testing.
Igast väljavalitud põllumajandusettevõttest võetakse seroloogiliste testide jaoks 40–50 vereproovi.
In case commercial flocks are not present, surveillance could be carried out on backyard flocks.
Juhul, kui tootmiskarju ei ole, tehakse uuring tagaaia-linnukarjadega.
Laboratory tests shall be carried out in accordance with the avian influenza diagnostic manual (Commission Decision 2006/437/EC) laying down the procedures for the confirmation and differential diagnosis of avian influenza (including examination of sera from ducks and geese by haemagglutination-inhibition (HI) test).
Laboratoorsed analüüsid tehakse vastavalt lindude gripi diagnostikakäsiraamatule (komisjoni otsus 2006/437/EÜ), milles on sätestatud lindude gripi kinnitamise ja diferentsiaaldiagnoosi kord (sealhulgas partidelt ja hanedelt saadud seerumite uurimine hemaglutinatsiooni inhibitsiooni (HI) testi teel).
However, if laboratory tests not laid down in the avian influenza diagnostic manual nor described in the OIE Terrestrial Manual are envisaged, Member States shall provide the necessary validation data to the CRL, in parallel to submitting their programme to the Commission for approval.
Juhul kui kavandatakse laboratoorseid analüüse, mida ei ole direktiiviga 92/40/EMÜ ette nähtud või mida ei ole kirjeldatud maismaaloomi käsitlevas OIE käsiraamatus, peab liikmesriik samal ajal, kui ta esitab oma programmi komisjonile heakskiitmiseks, esitama ühenduse tugilaborile vajalikud andmed analüüsi valideerimiseks.
All positive serological findings shall be confirmed by the National Laboratories for avian influenza by a haemagglutination-inhibition test, using designated strains supplied by the Community Reference Laboratory for Avian Influenza:
Riiklikud laborid kinnitavad kõigi seroloogiliselt positiivsete leidude puhul lindude gripi olemasolu hemaglutinatsiooni inhibitsiooni testi teel, kasutades järgmisi lindude gripi ühenduse tugilaborilt saadud kindlaks määratud viirusetüvesid.
initial test using Ostrich/Denmark/72420/96 (H5N2);
Esialgses katses kasutatav tüvi: Ostrich/Denmark/72420/96 (H5N2);
test all positives with Duck/Denmark/64650/03 (H5N7) to eliminate N2 cross reactive antibody.
ristuva reaktsiooniga N9 antikeha kõrvaldamiseks analüüsida kõik positiivsed leiud tüvega Duck/Denmark/64650/03 (H5N7).
initial test using Turkey/England/647/77 (H7N7);
Esialgses katses kasutatav tüvi: Turkey/England/647/77 (H7N7);
test all positives with African Starling/983/79 (H7N1) to eliminate N7 cross reactive antibody.
ristuva reaktsiooniga N7 antikeha kõrvaldamiseks analüüsida kõik positiivsed leiud tüvega African Starling/983/79 (H7N1).
Guidelines on the implementation of surveillance programmes for avian influenza in wild birds to be carried out in the Member States
Liikmesriikides metslindudel esineva lindude gripi avastamiseks läbiviidavate seireprogrammide rakendamise suunised
Virological surveillance for avian influenza in wild birds aim to identify the risk of introduction of AI viruses (LPAI and HPAI) to domestic poultry by:
Metslindudel esineva lindude gripi viroloogiline seire, mille eesmärk on kindlaks teha lindude gripi viiruste (madala patogeensusega linnugripi ja kõrge patogeensusega linnugripi) edasikandumise oht kodulindudele järgmiste tegevuste kaudu:
ensuring early detection of HPAI H5N1 by investigating increased incidence of morbidity and mortality in wild birds, in particular in selected ‘higher risk’ species.
tagatakse kõrge patogeensusega linnugripi viirustüve H5N1 varane avastamine, uurides metslindude haigestumuse ja suremuse sagenenud esinemist, eelkõige väljavalitud kõrgema riskiteguriga liikide hulgas;
in the event that HPAI H5N1 is detected in wild birds, then surveillance of live and dead wild birds shall be enhanced to determine whether wild birds of other species can act as asymptomatic carriers or ‘bridge species’ (see Part E of this Annex).
juhul kui metslindude hulgas on avastatud kõrge patogeensusega linnugripi viirustüve H5N1 esinemine, tõhustatakse elusate ja surnud metslindude seiret, et kindlaks teha, kas muude liikide metslinnud võiksid toimida asümptomaatiliste kandjatena või nn sillaliikidena (vt käesoleva lisa E osa);
continuing a ‘baseline’ surveillance of different species of free living migratory birds as part of continuous monitoring of LPAI viruses.
madala patogeensusega linnugripi viiruste pideva järelevalve osana jätkatakse vabalt elavate rändlindude eri liikide alusuuringut.
Anseriformes (water fowl) and Charadriiformes (shorebirds and gulls) shall be the main sampling targets to assess if they carry LPAI viruses of H5 and H7 subtypes (which would in any case also detect HPAI H5N1 and other HPAI, if present).
Hanelised (veelinnud) ja kurvitsalised (rannikulinnud ja kajakad) jäävad proovivõttude sihtrühmadeks, mille põhjal hinnata, kas nad kannavad madala patogeensusega linnugripi viiruste alatüüpe H5 ja H7 (samuti võib igal juhul avastada ka kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N1 või muud kõrge patogeensusega linnugripi viiruseid, kui need esinevad).
‘Higher risk species’ must be targeted in particular.
Eelkõige peavad sihtrühmaks olema kõrgema riskiteguriga liigid.
All results shall be sent to the Community Reference Laboratory for Avian Influenza (CRL) for collation.
Kõik tulemused saadetakse võrdlemiseks lindude gripi ühenduse tugilaborile.
All avian influenza virus isolates of cases in wild birds shall be submitted to the CRL in accordance with Community legislation, unless a derogation according to paragraph 4 of Chapter V under Differential diagnosis in the avian influenza Diagnostic Manual laid down in Decision 2006/437/EC is granted.
Kõik lindude gripi viiruse isolaadid tuleb metslindude puhul vastavalt ühenduse õigusaktidele esitada ühenduse tugilaborile, kui ei tehta erandit vastavalt otsuses 2006/437/EÜ sätestatud linnugripi diagnostikakäsiraamatu II peatüki lõikele 4 (Diferentsiaaldiagnostika).
Viruses of H5/H7 subtype shall be submitted without delay and shall be subjected to the standard characterisation tests (nucleotide sequencing/IVPI) according to the said diagnostic manual.
Viiruse alatüüpide H5 ja H7 puhul esitatakse isolaadid viivitamatult ning nende suhtes viiakse vastavalt kõnealusele diagnostikakäsiraamatule läbi standardne identifitseerimiskatse (nukleotiidide järjestusmääramine/intravenoosne patogeensuse indeks).
Surveillance for avian influenza in wild birds
Lindude gripi seire metslindudel