natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority (EFSA) on a request from the Commission related to ochratoxin A as undesirable substance in animal feed, adopted on 22 September 2004.http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/645.Par.0001.File.dat/opinion_contam09_ej101_ochratoxina_en1.pdf
Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjoni 22. septembril 2004. aastal komisjoni taotlusel vastuvõetud arvamus seoses ohratoksiin A kui kahjuliku ainega loomasöödas:http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/645.Par.0001.File.dat/opinion_contam09_ej101_ochratoxina_en1.pdf
Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority (EFSA) on a request from the Commission related to fumonisins as undesirable substance in animal feed, adopted on 22 June 2005.http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/1037.Par.0001.File.dat/contam_op_ej235_fumonisins_en1.pdf
Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjoni 22. juunil 2005. aastal komisjoni taotlusel vastuvõetud arvamus seoses fumonisiinide kui kahjulike ainetega loomasöödas:http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/1037.Par.0001.File.dat/contam_op_ej235_fumonisins_en1.pdf
Commission Recommendation 2002/214/EC of 12 March 2002 on the coordinated inspection programmes in the field of animal nutrition for the year 2002 in accordance with Council Directive 95/53/EC (OJ L 70, 13.3.2002, p. 20).
Komisjoni soovitus 2002/214/EÜ, 12. märtsi 2002. aasta nõukogu direktiivi 95/53/EÜ kohase loomasöötade kooskõlastatud kontrolliprogrammi kohta aastaks 2002 (EÜT L 70, 13.3.2002, lk 20).
Commission Recommendation 2004/163/EC of 17 February 2004 on the coordinated inspection programme in the field of animal nutrition for the year 2004 in accordance with Council Directive 95/53/EC (OJ L 52, 21.2.2004, p. 70).
Komisjoni soovitus 2004/163/EÜ, 17. veebruari 2004. aasta nõukogu direktiivi 95/53/EÜ kohase loomasöötade kooskõlastatud kontrolliprogrammi kohta aastaks 2004 (ELT L 52, 21.2.2004, lk 70).
Commission Recommendation 2005/187/EC of 2 March 2005 on the coordinated inspection programme in the field of animal nutrition for the year 2005 in accordance with Council Directive 95/53/EC (OJ L 62, 9.3.2005, p. 22).
Komisjoni soovitus 2005/187/EÜ, 2. märtsi 2005. aasta nõukogu direktiivi 95/53/EÜ kohase loomasöötade kooskõlastatud kontrolliprogrammi kohta aastaks 2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 22).
Regulation (EC) No 183/2005 of the European Parliament and of the Council (OJ L 35, 8.2.2005, p. 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 183/2005 (ELT L 35, 8.2.2005, lk 1).
GUIDANCE VALUES
PIIRNORMID
Mycotoxin
Mükotoksiin
Products intended for animal feed
Loomasöödaks ettenähtud tooted
Guidance value in mg/kg (ppm) relative to a feedingstuff with a moisture content of 12 %
Piirnorm (mg/kg (ppm)) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 %
Feed materials [1]
Söödamaterjalid [1]
Cereals and cereal products [2] with the exception of maize by-products
Teravili ja teraviljatooted, [2] välja arvatud maisi kõrvalsaadused
Maize by-products
Maisi kõrvalsaadused
Complementary and complete feedingstuffs with the exception of:
Täiend- ja täissöödad, välja arvatud:
complementary and complete feedingstuffs for pigs
sigade täiend- ja täissöödad
complementary and complete feedingstuffs for calves (< 4 months), lambs and kids
vasikate (< 4 kuud), lammaste ja tallede täiend- ja täissöödad
Complementary and complete feedingstuffs
Täiend- ja täissöödad
Complementary and complete feedingstuffs for piglets and gilts (young sows)
Põrsaste ja emiste (nooremiste) täiend- ja täissöödad
Complementary and complete feedingstuffs for sows and fattening pigs
Nooremiste ja nuumsigade täiend- ja täissöödad
Complementary and complete feedingstuffs for calves, dairy cattle, sheep (including lamb) and goats (including kids)
Vasikate, piimakarja, lammaste (sealhulgas talled) ja kitsede (sealhulgas kitsetallede) täiend- ja täissöödad
Cereals and cereal products [2]
Teravili ja teraviljatooted [2]
Complementary and complete feedingstuffs for pigs
sigade täiend- ja täissöödad
Complementary and complete feedingstuffs for poultry
kodulindude täiend- ja täissöödad
maize and maize products [3]
mais ja maisitooted [3]
Complementary and complete feedingstuffs for:
Täiend- ja täissöödad:
pigs, horses (Equidae), rabbits and pet animals
sigadele, hobustele (Equidae), küülikutele ja lemmikloomadele
fish
kaladele
poultry, calves (< 4 months), lambs and kids
kodulindudele, vasikatele (< 4 kuud), talledele ja kitsetalledele
adult ruminants (> 4 months) and mink
täiskasvanud mäletsejatele (> 4 kuud) ja naaritsatele
Particular attention has to be paid to cereals and cereals products fed directly to the animals that their use in a daily ration should not lead to the animal being exposed to a higher level of these mycotoxins than the corresponding levels of exposure where only the complete feedingstuffs are used in a daily ration.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata loomadele vahetult söödetavale teraviljale ja teraviljatoodetele, et nende kasutamisel päevaratsioonis ei puutuks loom kokku suurema määra mükotoksiinidega kui seda on täissööda kasutamisel päevaratsioonis.
The term ‘Cereals and cereal products’ includes not only the feed materials listed under heading 1 ‘Cereal grains, their products and by-products’ of the non-exclusive list of main feed materials referred to in part B of the Annex to Council Directive 96/25/EC of 29 April 1996 on the circulation and use of feed materials (OJ L 125, 23.5.1996, p. 35) but also other feed materials derived from cereals in particular cereal forages and roughages.
Mõiste “Teravili ja teraviljatooted” sisaldab mitte ainult peamiste söödatoorainete (millele on viidatud nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/25/EÜ, mis käsitleb söödatoorainete ringlust ja söödatoorainete kasutamist, lisa B-osas) (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 35) avatud nimekirja söödatooraineid, mis on loetletud 1. jaos “Teraviljade terad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused”, vaid ka muid teraviljapõhiseid söödatooraineid, eelkõige teravilja kuiv- ja koresöötasid.
The term ‘Maize and maize products’ includes not only the feed materials derived from maize listed under heading 1 ‘Cereal grains, their products and by-products’ of the non-exclusive list of main feed materials referred to in the Annex, part B of Directive 96/25/EC but also other feed materials derived from maize in particular maize forages and roughages.
Mõiste “Mais ja maisitooted” sisaldab mitte ainult maisipõhiseid söödatooraineid, mis on loetletud 1. jaos “Teravilja terad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused” olevas peamiste söödatoorainete avatud nimekirjas, millele on viidatud direktiivi 96/25/EÜ lisa B-osas, vaid ka muid maisipõhiseid söödatooraineid, eelkõige maisi kuiv- ja koresöötasid.
Fumonisin B1 + B2
Fumonisiin B1 + B2
on the prevention and reduction of Fusarium toxins in cereals and cereal products
Fusarium-toksiinide vältimise ja vähendamise kohta teraviljas ja teraviljatoodetes
In accordance with Council Directive 93/5/EEC of 25 February 1993 on assistance to the Commission and cooperation by the Member States in the scientific examination of questions relating to food [1], Scientific Cooperation (SCOOP) Task 3.2.10 ‘Collection of occurrence data of Fusarium toxins in food and assessment of dietary intake by the population of EU Member States’ [2] was completed in September 2003.
Kooskõlas nõukogu 25. veebruari 1993. aasta direktiiviga 93/5/EMÜ (liikmesriikidelt komisjonile antava abi ja liikmesriikide koostöö kohta toidualaste küsimuste teaduslikul uurimisel) [1] lõpetati 2003. aasta septembris teaduskoostöö ülesanne 3.2.10 “Fusarium-toksiinide esinemist käsitlevate andmete kogumine toiduainetes ja ELi liikmesriikide kodanike poolt toiduga tarbitavate koguste hindamine”.
The results of that task demonstrate that Fusarium toxins are widely distributed in the food chain within the Community.
Tulemused näitavad, et Euroopa Ühenduses on fusarium-toksiinid toiduahelas laialt levinud.
The major sources of dietary intake of Fusarium toxins are products made from cereals, in particular wheat and maize.
Peamisteks fusarium-toksiinide allikateks toidu tarbimisel on teraviljatooted, eelkõige nisust ja maisist valmistatud tooted.
While the dietary intakes of Fusarium toxins for the entire population and adults are often less than the respective tolerable daily intakes (TDI), for risk groups like infants and young children, they are close to or even exceed the TDI in some cases.
Kui kogu elanikkonna ja täiskasvanute rühmas jääb fusarium-toksiinide tarbimine toiduga sageli alla poole vastavast lubatud päevasest tarbitavast kogusest, siis riskirühmades, näiteks imikud ja väikelapsed, on tarbitav hulk nimetatud lubatud päevase tarbitava koguse lähedane või mõnel juhul isegi ületab selle.
In particular for deoxynivalenol, the dietary intake for young children and adolescents is close to the TDI.
Deoksünivalenooli tarbimine toiduga väikelaste ja noorte puhul on lähedane lubatud päevasele tarbitavale kogusele.
For zearalenone, attention should be paid to population groups not identified in the task, which might have a regularly high consumption of products with a high incidence of zearalenone contamination.
Zearalenooni puhul tuleb tähelepanu pöörata ülesandes määratlemata elanikkonna rühmadele, kes tarbivad korrapäraselt suurtes kogustes tooteid, mille zearalenooniga saastumise esinemissagedus on suur.
For fumonisins, monitoring results for the 2003 harvest indicate that maize and maize products can be very highly contaminated by fumonisins.
Fumonisiini puhul näitasid 2003. aasta viljakoristuse seireandmed, et mais ja maisitooted võivad olla väga tugevalt fumonisiinidega saastunud.
Commission Regulation (EC) No 466/2001 of 8 March 2001 setting maximum levels for certain contaminants in foodstuffs [3] establishes maximum levels for deoxynivalenol and zearalenone and, from the year 2007 onwards, requires, maximum levels to be set for fumonisins and T-2 and HT-2 toxins in cereals and cereal products.
Komisjoni 8. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 466/2001, (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes), [3] sätestatakse deoksünivalenooli ja zearalenooni piirnormid ning alates 2007. aastast on nõutud fumonisiinide ja T-2 ja HT-2 toksiinide piirnormide sätestamine teraviljas ja teraviljatoodetes.
The maximum levels set for Fusarium toxins in cereal and cereal products take into account the toxicological evaluation, the outcome of the exposure assessment and the feasibility of achieving such levels.
Fusarium-toksiinidele sätestatud piirnormid teraviljas ja teraviljatoodetes võtavad arvesse tehtud toksikoloogilist hinnangut, kokkupuute ulatuse hindamise tulemust ja selliste piirnormide realiseeritavust.
However, it is recognised that all efforts should be made to further reduce the presence of these Fusarium toxins in cereals and cereal products.
Tuleb siiski tunnistada, et on vaja teha kõik võimalik, et veelgi vähendada fusarium-toksiinide sisaldust teraviljas ja teraviljatoodetes.
As regards feed, Commission Recommendation 2006/576/EC of 17 August 2006 on the presence of deoxynivalenol, zearalenone, ochratoxin A, T-2 and HT-2 toxin and fumonisins in products intended for animal feeding [4] recommends increased monitoring for the presence of Fusarium toxins in cereals and cereal products intended for animal feeding and in compound feed and provides guidance values to be used in assessing the acceptability of compound feed and cereals and cereal products for animal feeding.
Sööda osas soovitatakse komisjoni 17. augusti 2006. aasta soovituses 2006/576/EÜ (desoksünivalenooli, zearalenooni, ohratoksiin A, T-2 toksiini ja HT-2 toksiini ja fumonisiinide esinemise kohta loomasöödaks ette nähtud toodetes) [4] suurendada seiret fusarium-toksiinide esinemise osas loomasöödaks ja segasöödaks ette nähtud teraviljas ja teraviljatoodetes ning nähakse ette soovituslikud sisaldused loomasöödaks ja segasöödaks ette nähtud teravilja ja teraviljatoodete vastuvõetavuse hindamiseks.
The presence of Fusarium toxins in products for animal feed can result in toxic effects in all animal species, affecting animal health, although the susceptibility varies considerably amongst animal species.
Fusarium-toksiinide esinemine loomasöödas võib põhjustada toksilist mõju kõikidele loomaliikidele, kahjustades loomade tervist, kuigi erinevate loomaliikide tundlikus on erinev.
In order to protect animal health and to avoid adverse effects on livestock production, it is also important to prevent and reduce as far as possible the presence of Fusarium toxins in cereals and cereal products for animal feeding.
Selleks et kaitsta loomade tervist ja vältida kahjulikke mõjusid loomakasvatuses, on samuti oluline võimalikult palju vältida ja vähendada fusarium-toksiinide esinemist loomasöödaks ette nähtud teraviljas ja teraviljatoodetes.
The cereal chain should therefore be encouraged to adopt good practices to prevent and reduce Fusarium toxin contamination and this should be achieved through application of the principles applied uniformly across the Community.
Seetõttu tuleks innustada teravilja tootjaid kasutama head põllumajandustava, et vältida ja vähendada teravilja saastumist fusarium-toksiinidega, ning seda tuleks saavutada kogu ühenduses ühtmoodi rakendatavate põhimõtete abil.
The full implementation of the principles as set out in this Recommendation should result in a further reduction in contamination levels.
Käesolevas soovituses sätestatud põhimõtete täielik rakendamine peaks veelgi vähendama saastatuse taset.
These principles take into account the ‘Code of Practice for the prevention and reduction of mycotoxin contamination in cereals, including annexes on ochratoxin A, zearalenone, fumonisins and trichothecenes (CAC/RCP 51-2003)’ adopted by the Codex Alimentarius Commission in 2003,
Nende põhimõtete puhul võetakse arvesse Codex Alimentariuse komisjonis 2003. aastal vastu võetud “Tegevusjuhiseid teraviljade mükotoksiinidega saastumise vältimise ja vähendamise kohta, koos lisadega ohratoksiin A, zearalenooni, fumonisiinide ja trihhotetseenide kohta (CAC/RCP 51-2003)”,
That the Member States should take into account the uniform principles set out in the Annex when adopting measures directed at operators in the cereal chain in order to control and manage contamination of cereals by Fusarium toxins.
Liikmesriigid peaksid arvesse võtma teraviljatootjatele suunatud meetmete vastuvõtmisel käesoleva soovituse lisas sätestatud ühtseid põhimõtteid, selleks et kontrollida ja ohjeldada teravilja saastumist fusarium-toksiinidega.
Report available on the Commission's website (DG Health and Consumer Protection) at http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/task3210.pdf
Aruandega saab tutvuda komisjoni tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi veebilehel: http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/task3210.pdf
OJ L 229, 23.8.2006, p. 7.
ELT L 229, 23.8.2006, lk 7.
PRINCIPLES FOR THE PREVENTION AND REDUCTION OF FUSARIUM TOXIN CONTAMINATION IN CEREALS
TERAVILJADE FUSARIUM-TOKSIINIDEGA SAASTUMISE VÄLTIMISE JA VÄHENDAMISE PÕHIMÕTTED
Many species of Fusarium fungi, which are common in soil, can produce a number of different mycotoxins including the trichothecenes such as deoxynivalenol (DON), nivalenol (NIV), T-2 and HT-2 toxins and some other toxins such as zearalenone and fumonisins B1 and B2.
Mitmed Fusarium-seened, mis on mullas tavalised, võivad toota erinevaid trihhotetseenide klassi kuuluvaid mükotoksiine, nagu deoksünivalenool (DON), nivalenool (NIV), T-2 ja HT-2 toksiinid, ning muid toksiine, nagu zearalenoon ja fumonisiinid B1 ja B2.
Fusarium fungi are commonly found on cereals grown in the temperate regions of America, Europe and Asia.
Fusarium-seeni on tavaliselt leitud Ameerika, Euroopa ja Aasia parasvöötmes kasvatatud teraviljast.
Several of the toxin-producing Fusarium fungi are capable of producing two or more of these toxins to a varying degree.
Mitmed toksiine tootvad Fusarium-seened on võimelised erineval määral tootma kahte või mitut toksiini.
While the complete elimination of mycotoxin-contaminated commodities is not achievable at this time, the aim is to minimise the occurrence of these toxins through good agricultural practice.
Kuna käesoleval ajal ei suudeta veel täielikult kõrvaldada mükotoksiinidega saastatud toiduaineid, on eesmärgiks vähendada nende toksiinide esinemist hea põllumajandusliku tava abil.
The present principles for the prevention and reduction of Fusarium toxins aim to provide uniform guidance for all Member States to consider when attempting to control and manage contamination by these mycotoxins.
Kõnealuste fusarium-toksiinide vältimise ja vähendamise põhimõtete eesmärgiks on anda kõigile liikmesriikidele ühtsed suunised, mida nad saaksid arvesse võtta nende mükotoksiinidega saastumise kontrollimisel ja ohjeldamisel.
In order for these principles to be effective, producers in each Member State need to consider these general principles in the light of their local crops, climate, and agronomic practices before attempting to apply them.
Selleks et need põhimõtted oleksid tõhusad, peavad liikmesriikide tootjad enne nende põhimõtete rakendamist arvestama kohalikku saagikust, kliimat ja põllumajanduslikku tegevust.
It is important for producers to realise that good agricultural practices (GAP) represent the primary line of defence in controlling the contamination of cereals by Fusarium toxins, followed by the implementation of good manufacturing practices (GMP) during the handling, storage, processing, and distribution of cereals for human food and animal feed.
On oluline, et tootjad mõistaksid, et hea põllumajanduslik tava on esmatähtis teraviljade fusarium-toksiinidega saastumise kontrollimiseks, millele järgneb hea tootmistava rakendamine töötlemisel, ladustamisel ja teravilja jaotamisel toiduks ja loomasöödaks.
In drawing up national codes of practice based on the general principles and producing specific codes of practice for individual cereal species will improve applicability, particularly for crops such as maize.
Üldistest põhimõtetest lähtuva riiklike tegevusjuhiste koostamine, mille puhul koostatakse erijuhised üksikute teraviljaliikide kohta, parandab põhimõtete rakendatavust, eelkõige sellise teravilja puhul nagu mais.
These principles describe factors that can lead to fungal infection, growth and toxin production in cereal crops at farm level and the methods for their control.
Need põhimõtted kirjeldavad tegureid, mis soodustavad teraviljade nakatumist, hallitusseente paljunemist ja toksiinide moodustumist ning nende tegurite kontrollimeetodeid farmi tasandil.
It must be emphasised that the planting, pre-harvest and post-harvest strategies for a particular crop will depend on the prevailing climatic conditions, taking into account the local crops and current production practices for that particular country or region.
Tuleb rõhutada, et konkreetse teravilja külvistrateegia ning koristuseelne ja koristusjärgne strateegia sõltub valdavalt klimaatilistest tingimustest, võttes arvesse kohalikku saagikust ning riigi või piirkonna hetkel toimivaid tootmistavasid.
Therefore, all those involved in the supply chain should regularly carry out their own risk assessment to decide the extent of the measures to be taken to prevent or minimise contamination by Fusarium toxins.
Seetõttu peaksid kõik turustusahelas osalevad tootjad korrapäraselt tegema riskihinnanguid, et määrata rakendatavate meetmete ulatus fusarium-toksiinidega saastumise vältimiseks või vähendamiseks.
Such assessments are particularly appropriate in relation to the type of crop to be grown, such as wheat or maize.
Sellised hinnangud on eriti asjakohased selliste kasvatatavate teravilja sortide puhul nagu nisu või mais.
The routes of infection and dynamics of toxin formation differ from crop to crop and are affected by agronomic factors.
Nakatumise teed ja toksiinide moodustumise dünaamika on erinevate teraviljade puhul erinevad ning neid mõjutavad põllumajanduslikud tegurid.
Cropping systems in which maize forms part of the rotation carry a high risk.
Kõrge riskiga on viljavaheldussüsteemid, milles üks külvikord on mais.
Wheat and other cereals grown in these rotations or in close proximity to crops such as maize also need careful management and inspection.
Nisu ja muud teraviljad, mida kasvatatakse neis süsteemides või selliste kultuuride läheduses, tuleb samuti hoolikalt käidelda ja kontrollida.
The contamination of cereals by Fusarium toxins can be due to multiple factors.
Teravilja saastumine fusarium-toksiinidega võib olla tingitud mitmetest teguritest.
Good practices cannot control all such factors, for example weather conditions.
Hea tavaga ei saa mõjutada kõiki selliseid tegureid, nagu näiteks ilmastikutingimusi.
Moreover, not all factors are of equal importance, and there may also be interactions among these different factors resulting in Fusarium toxin contamination.
Pealegi ei ole kõik tegurid ühesuguse tähtsusega ning ka tegurite omavaheline mõju võib põhjustada saastumist fusarium-toksiinidega.
It is therefore important to adopt an integrated approach addressing all possible risk factors in a reasoned way.
Seetõttu on oluline võtta vastu integreeritud lähenemine, mis käsitleks mõistlikul viisil kõiki võimalikke riskitegureid.
In particular, the accumulation of various risk factors has to be avoided, given the possible interactions amongst them.
Eelkõige tuleb vältida erinevate riskitegurite kuhjumist, võttes arvesse nende omavahelisi võimalikke mõjusid.
It is also of major importance that experiences gained from previous years with the prevention and formation of Fusarium fungi and toxins are reported so that they can be used in determining the measures to be taken to prevent Fusarium formation in the following years.
Samuti on väga oluline, et teatataks eelnevate aastate kogemustest Fusarium-seente ja toksiinide vältimise ja moodustumise osas, nii et neid kogemusi saaks kasutada rakendatavate meetmete määramisel järgnevateks aastateks Fusarium’ide vältimiseks.
Procedures should be in place to properly handle, through segregation, reconditioning, recall or redirection of use, cereal crops that may pose a threat to human and/or animal health.
Peavad olema kindlaksmääratud menetlused, et teravilja, mis võib ohustada inimeste ja/või loomade tervist, käsitletaks õigesti eraldamise, parandamise, tagasivõtmise ja kasutuse ümbersuunamisel.
The principles set out below address the key factors for the control of Fusarium toxin contamination in the field.
Allpool sätestatud põhimõtted käsitlevad fusarium-toksiinide kontrollimise peamisi tegureid põllul.
The most important are: crop rotation, soil management, choice of variety or hybrid and correct fungicide use.
Kõige olulisemad tegurid on külvikord, mulla hooldus, sordi või hübriidi valik ja fungitsiidide õige kasutamine.
RISK FACTORS TO BE TAKEN INTO ACCOUNT IN GOOD AGRICULTURAL PRACTICES (GAP)
HEA PÕLLUMAJANDUSTAVA PUHUL ARVESSE VÕETAVAD RISKITEGURID
CROP ROTATION
KÜLVIKORD
Crop rotation is generally an effective way of reducing the risk of contamination depending on the fungal strain and crop variety.
Külvikord on üldiselt tõhus viis saastumise vähendamiseks, sõltuvalt seene liigist ja kultuurist.
It is very effective in reducing contamination for winter cereals in particular.
Eriti tõhus on see meetod taliviljade saastumise vähendamiseks.
Crops other than grass which are not hosts to Fusarium species that affect cereals, such as potatoes, sugar beet, clover, alfalfa or vegetables, should be used in rotation to reduce the inoculum in the field.
Külvikordade puhul tuleb põllul nakkusallikate vähendamiseks kasvatada peale kõrreliste teisi kultuure, nagu kartul, suhkrupeet, ristikhein, lutsern või köögiviljad, mis ei ole teravilju nakatavate Fusarium’i liikide peremeestaimedeks.