natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although primarily addressing mobility for learning purposes, it is felt that this guidance could also be useful for other types of mobility, such as mobility for work.
Kuigi peamiselt käsitletakse õppimisega seotud liikuvust, võivad need juhised olla kasulikud ka muude liikuvustüüpide, näiteks tööalase liikuvuse puhul.
Information and guidance
Teave ja juhised
Potential candidates for mobility should have equal access, at all levels, to reliable sources of information and guidance for mobility and the conditions in which it can be taken up.
Potentsiaalsetel liikuvuse kandidaatidel peab olema kõigil tasanditel võrdne juurdepääs usaldusväärsetele teabeallikatele ja juhistele liikuvuse ja osalemise tingimuste kohta.
Among other things, clear information should be provided on each of the points contained in this Charter, about the role and tasks of the sending and hosting organisations and about the various education and training systems.
Muu hulgas tuleks anda selget teavet liikuvust käsitleva harta iga punkti kohta, mis on seotud saatvate ja vastuvõtvate organisatsioonide rolli ja ülesannete ning eri haridus- ja koolitussüsteemidega.
Learning plan
Õppeplaan
Before undertaking mobility for education or training purposes, a learning plan, taking account of linguistic preparation, should be drawn up and agreed by the sending and hosting organisations and the participants.
Enne hariduse ja koolitusega seotud liikuvuses osalemist peaks koostama õppeplaani, kus arvestatakse keelelist ettevalmistust ning mis peaks saama heakskiidu kõikidelt osapooltelt, kaasa arvatud saatev ja vastuvõttev organisatsioon ning osalejad.
A learning plan is particularly important in the case of long-term mobility and may also be useful in the case of short-term mobility.
Õppeplaan on eriti oluline pika kestvusega liikuvusperioodi puhul ning võib olla kasulik ka lühikese kestvusega liikuvusperioodi korral.
The plan should outline the objectives and expected learning outcomes, as well as how these should be achieved and implemented.
Plaanis peaks olema välja toodud eesmärgid ja loodetud õppetulemused, samuti viisid, kuidas neid saavutada ja rakendada.
Any significant modification of the learning plan should be agreed by all parties.
Iga oluline õppeplaani tehtav muutus tuleks kõigi osapoolte vahel kokku leppida.
When drawing up the learning plan, the issues of reintegration into the home country and evaluation should be borne in mind.
Õppeplaani koostamisel tuleks meeles pidada taasintegreerumist kodumaale ja hindamist.
Personalisation
Individualiseerimine
Mobility undertaken for education or training purposes should fit in as much as possible with the personal learning pathways, skills and motivation of the participants, and should develop or supplement them.
Hariduse ja koolitusega seotud liikuvus peaks võimalikult hästi sobima isiklike õppesuundade, osaleja oskuste ja motivatsiooniga ning liikuvus peaks neid arendama või täiendama.
General preparation
Üldine ettevalmistus
Prior preparation of the participants is advisable, and should be tailored to their specific needs.
Osalejate eelnev ettevalmistus on soovitatav ning see peaks vastama konkreetsetele vajadustele.
It should include linguistic, pedagogical, administrative, legal, personal and cultural aspects, and information on financial aspects, as necessary.
Ettevalmistus peaks vastavalt vajadusele sisaldama keelelisi, pedagoogilisi, halduslikke, õiguslikke, isiklikke ja kultuurilisi aspekte ning teavet rahaliste aspektide kohta.
Linguistic aspects
Keelelised aspektid
Language skills are important for effective learning, intercultural communication and a better understanding of the host country's culture.
Keelteoskus on oluline tõhusaks õppimiseks, kultuuridevaheliseks suhtlemiseks ja vastuvõtjariigi kultuuri paremaks mõistmiseks.
Participants, and their sending and hosting organisations, should pay special attention to appropriate linguistic preparation.
Osalejad ning saatvad ja vastuvõtvad organisatsioonid peaksid pöörama asjakohasele keelelisele ettevalmistusele erilist tähelepanu.
Wherever possible, mobility arrangements should include:
Liikuvuse korraldamine peaks võimalusel sisaldama järgmist:
language assessment before departure and an opportunity to follow courses in the language of the host country and/or the language of instruction, if different;
enne lahkumist keeloskuse hindamine ja võimalus läbida kursusi vastuvõtva riigi keeles või õpetuskeeles, kui see on erinev;
in the host country, linguistic support and advice.
vastuvõtvas riigis keeleline tugi ja nõustamine.
Logistical support
Logistiline tugi
Where necessary, adequate logistical support should be provided to the participants.
Osalejatele tuleks vajadusel pakkuda adekvaatset logistilist tuge.
This could include information and assistance concerning travel arrangements, insurance, residence or work permits, social security, the portability of government grants and loans from the country of origin to the host country, accommodation, and any other practical aspects, including safety issues relevant to their stay, as appropriate.
See võib sisaldada teavet ja abi reisi korraldamise, kindlustuse, elamis- ja töölubade, sotsiaalkindlustuse, valitsuse stipendiumi ja laenu päritoluriigist vastuvõtjariiki üleviimise, majutuse ning muude praktiliste aspektide kohta, kaasa arvatud teises riigis viibimisega seotud turvalisuse küsimused.
Mentoring
Juhendamine
The hosting organisation (educational establishment, youth organisation, company, etc.) should provide schemes such as mentoring to advise participants and help with their effective integration into the host environment, and should act as a contact point for obtaining ongoing assistance.
Vastuvõttev organisatsioon (haridusasutus, noorteorganisatsioon, äriühing jne) peaks koostama plaani näiteks juhendamise kohta, et nõustada osalejat ja aidata tagada tema lõimumine vastuvõtvasse keskkonda, samuti tegutseda kontaktpunktina, kui osaleja vajab jätkuvat abi.
If a study or placement period abroad is an integral part of a formal study or training programme, this fact should be stated in the learning plan, and participants should be provided with assistance to facilitate recognition and certification, where appropriate.
Kui õppeperiood välismaal on ametliku õppe- või koolitusprogrammi lahutamatu osa, siis peaks see olema kirjas ka õppeplaanis ning osalejatele tuleks pakkuda abi, et vastavalt vajadusele hõlbustada õppeperioodi tunnustamist ja sertifitseerimist.
In the learning plan, the sending organisation should undertake to recognise successful periods of mobility.
Õppeplaanis peaks lähetav organisatsioon kohustuma edukaid liikuvusperioode tunnustama.
For other types of mobility, and particularly those in the context of non-formal education and training, an appropriate document should be issued so that the participant is able to demonstrate his or her active participation and learning outcomes in a satisfactory and credible way.
Muud tüüpi liikuvuse, eriti mitteametliku hariduse ja koolituse puhul tuleks väljastada asjakohane dokument, et osaleja saaks oma aktiivset osalemist ja õppetulemusi usaldusväärsel moel tõendada.
In this context, the use of the Europass should be encouraged.9.
Sellega seoses tuleks ergutada Europassi kasutamist.9.
Reintegration and evaluation
Taaslõimumine ja hindamine
On return to the home country, particularly after long-term mobility, participants should be given guidance on how to make use of competences and skills acquired during the stay.
Kui osaleja naaseb kodumaale eelkõige pärast pika kestvusega liikuvusperioodi, tuleks talle anda nõu, kuidas välisriigis viibimise ajal omandatud teadmisi ja oskusi paremini ära kasutada.
Where necessary, help with reintegration into the social, educational or professional environment of the home country should be made available to people returning after long-term mobility.
Pika kestvusega liikuvusperioodilt naasvatele inimestele tuleks vajadusel tagada abi taaslõimumiseks elu-, haridus- või töökeskkonda.
The experience gained should be properly evaluated by participants, together with the organisations responsible, to assess whether the aims of the learning plan have been met.
Osaleja peaks koos vastutava organisatsiooniga hindama saadud kogemusi, et teha kindlaks, kas õppeplaani eesmärgid täideti.
Commitments and responsibilities
Kohustused ja vastutusalad
The responsibilities arising from these quality criteria should be agreed by the sending and hosting organisations and the participants.
Kvaliteedikriteeriumidest lähtuvate vastutusaladega peavad nõustuma lähetavad ja vastuvõtvad organisatsioonid ja osalejad.
They should preferably be confirmed in writing, so that responsibilities are clear to all concerned.
Selleks, et vastutusalad oleks kõigile osapooltele selged, tuleks need eelistatavalt kirjalikult kinnitada.
Resolution of the Council and of the Representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council, of 14 December 2000, concerning an action plan for mobility (OJ C 371, 23.12.2000, p. 4).
Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 14. detsembri 2000. aasta resolutsioon liikuvuse tegevuskava kohta (EÜT C 371, 23.12.2000, lk 4).
See page 5 of this Official Journal
Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 5
Decision No 2241/2004/EC of the European Parliament and of the Council of 15 December 2004 on a single Community framework for the transparency of qualifications and competences (Europass) (OJ L 390, 31.12.2004, p. 6).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta otsus nr 2241/2004/EÜ kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass) (ELT L 390, 31.12.2004, lk 6).
on key competences for lifelong learning
võtmepädevuste kohta elukestvas õppes
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 149(4), and Article 150(4) thereof,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 149 lõiget 4 ja artikli 150 lõiget 4,
The Lisbon European Council (23-24 March 2000) concluded that a European framework should define the new basic skills to be provided through lifelong learning as a key measure in Europe's response to globalisation and the shift to knowledge-based economies, and emphasised that people are Europe's main asset.
Euroopa Ülemkogu jõudis 23.-24. märtsi 2000. aasta Lissaboni istungil järeldusele, et üleeuroopaliselt tuleks määratleda elukestva õppe kaudu saavutatavad uued põhioskused, mis oleks üheks Euroopa peamiseks vastuseks globaliseerumisele ning üleminekule teadmistepõhisele majandusele, ning rõhutas, et Euroopa peamiseks varaks on selle inimesed.
Since then, those conclusions have been regularly restated including by the Brussels European Councils (20-21 March 2003 and 22-23 March 2005), and in the re-launched Lisbon Strategy which was approved in 2005.
Nendele järeldustele on hiljem korduvalt tähelepanu juhitud, sealhulgas ka 20.-21. märtsi 2003. aasta ja 22.-23. märtsi 2005. aasta Euroopa Ülemkogu Brüsseli istungitel ning 2005. aastal heaks kiidetud uuendatud Lissaboni strateegias.
The European Councils of Stockholm (23-24 March 2001) and Barcelona (15-16 March 2002) endorsed the concrete future objectives of European education and training systems and a work-programme (the Education and Training 2010 work programme) to achieve them by 2010.
Euroopa Ülemkogu 23.-24. märtsi 2001. aasta Stockholmi istungil ja 15.-16. märtsi 2002. aasta Barcelona istungil kinnitati Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidele konkreetsed eesmärgid ning tööprogramm (“Haridus ja koolitus 2010”) nende saavutamiseks aastaks 2010.
These objectives include developing skills for the knowledge society and specific objectives for promoting language learning, developing entrepreneurship and the overall need to enhance the European dimension in education.
Need eesmärgid kätkevad oskusi teadmistepõhises ühiskonnas hakkamasaamiseks ning konkreetseid sihte seoses keeleõppe edendamisega, ettevõtlikkuse suurendamisega ning Euroopa dimensiooni üldise laiendamisega hariduses.
The Commission Communication ”Making a European Area of Lifelong Learning a Reality” and the subsequent Council Resolution of 27 June 2002 on lifelong learning identified the provision of ‘the new basic skills’ as a priority, and stressed that lifelong learning must cover learning from pre-school age to post-retirement age.
Komisjoni teatises Euroopa elukestva õppe piirkonna rajamine ning sellele järgnenud nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsuses nimetati “uute põhioskuste” andmist prioriteediks ning rõhutati, et elukestvasse õppesse tuleb kaasata kõik vanusegrupid eelkooliealistest lastest pensionärideni.
In the context of improving the Community's employment performance, the European Councils of Brussels (March 2003 and December 2003) stressed the need to develop lifelong learning, with a particular focus on active and preventive measures for the unemployed and inactive persons.
aasta märtsis ja detsembris Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogude istungitel rõhutati seoses ühenduse tööhõiveolukorra parandamisega vajadust arendada elukestvat õpet, keskendudes eelkõige aktiivsetele ja ennetavatele meetmetele töötute ja mitteaktiivsete inimeste toetuseks.
This built on the report of the Employment Taskforce, which emphasised the need for people to be able to adapt to change, the importance of integrating people into the labour market, and the key role of lifelong learning.
Lähtuti tööhõivega tegeleva töörühma aruandest, milles rõhutati vajadust suurendada inimeste võimet kohaneda muutustega, inimeste tööturule toomise olulisust ning elukestva õppe tähtsust.
In May 2003 the Council adopted the European reference levels (‘benchmarks’), demonstrating a commitment to a measurable improvement in European average performance.
aasta mais võttis nõukogu vastu viis üleeuroopalist sihti, aidates seega luua mõõdetavat süsteemi Euroopa keskmiste näitajate parandamiseks.
These reference levels include reading literacy, early school leaving, completion of upper secondary education and participation of adults in lifelong learning, and are closely linked to the development of key competences.
Need sihid, mis peegeldavad lugemisoskust, koolist väljalangemist, keskhariduse omandamist ning täiskasvanute osalemist elukestvas õppes ja on tihedalt seotud võtmepädevuste arendamisega.
The report of the Council on the broader role of education adopted in November 2004 stressed that education contributes to preserving and renewing the common cultural background in society and to learning essential social and civic values such as citizenship, equality, tolerance and respect, and is particularly important at a time when all Member States are challenged by the question of how to deal with increasing social and cultural diversity.
aasta novembris kinnitatud nõukogu aruandes hariduse rolli laienemise kohta rõhutati, et haridus aitab säilitada ja uuendada ühist kultuurilist tausta ühiskonnas ning õppida selliste sotsiaalsete ja kodanikuühiskonna oluliste väärtuste kohta nagu kodakondsus, võrdsus, sallivus ja austamine ning on eriti oluline ajal, mil kõik liikmesriigid seisavad silmitsi küsimusega, kuidas tulla toime suureneva sotsiaalse ja kultuurilise mitmekesisusega.
Moreover, enabling people to enter and stay in working life is an important part of the role of education in the strengthening of social cohesion.
Võimaldades inimestel tööturule siseneda ja sinna püsima jääda, täidab haridus olulist rolli sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel.
The report adopted by the Commission in 2005 on progress towards the Lisbon objectives in education and training showed that there had been no progress in reducing the percentage of low achievers in reading literacy at age 15 or in raising the completion rate for upper-secondary education.
aastal kinnitas komisjon haridus- ja koolitusalaste Lissaboni eesmärkide saavutamise aruande, millest nähtus, et 15-aastaste lugemisoskuses mahajääjate suhtarvu vähendamises ega keskhariduse omandamise määra suurendamises pole edasiminekut toimunud.
Some progress was visible in reducing early school leaving, but at current rates the 2010 European reference levels adopted by the May 2003 Council will not be achieved.
Koolist väljalangemine on küll mõnevõrra vähenenud, kuid praeguse tempo juures jäävad sihid, mis nõukogu kehtestas 2003. aasta mais, saavutamata.
Participation of adults in learning is not growing fast enough to reach the 2010 reference level, and data shows that low-skilled people are less likely to participate in further training.
Täiskasvanute osalemine õppetegevuses ei suurene kiirusega, mis võimaldaks 2010. aasta eesmärgi saavutamist, ning andmed näitavad, et madala kvalifikatsiooniga inimeste puhul on tõenäosus jätkuõppeks on väiksem.
The Framework of Actions for the Lifelong Development of Competences and Qualifications, adopted by the European social partners in March 2002, stresses the need for businesses to adapt their structures more and more quickly in order to remain competitive.
Pädevuste ja kvalifikatsioonide elukestva arendamise meetmetega, mis Euroopa sotsiaalpartnerid 2002. aasta märtsis vastu võtsid, rõhutatakse ettevõtete vajadust oma struktuuri üha kiiremini muuta, et konkurentsis püsida.
Increased team-work, flattening of hierarchies, devolved responsibilities and a greater need for multi-tasking are leading to the development of learning organisations.
Tõhustatud rühmatöö, lamedamad hierarhiad, vastutuse jagamine ja vajadus tulla toime mitme tööülesandega korraga aitavad kaasa õppivate organisatsioonide arengule.
In this context, the ability of organisations to identify competences, to mobilise and recognise them and to encourage their development for all employees represent the basis for new competitive strategies.
Selles kontekstis on uute konkurentsivõime strateegiate aluseks organisatsioonide suutlikkus vajalikud pädevused kindlaks teha, neid rakendada ja tunnustada ning innustada kõiki töötajaid neid pädevusi omandama.
The Maastricht Study on Vocational Education and Training of 2004 indicates a significant gap between the levels of education required by new jobs, and the levels of education achieved by the European workforce.
Kutseharidust ja -koolitust käsitlevast 2004. aasta Maastrichti uuringust ilmneb, et Euroopa tööjõu haridustase ei vasta kaugeltki uute töökohtade jaoks vajalikule ettevalmistusele.
This study shows that more than one third of the European workforce (80 million persons) is low-skilled whilst it has been estimated that by 2010 almost 50 % of new jobs will require tertiary level qualifications, just under 40 % will require upper secondary schooling, and only about 15 % will be suitable for those with basic schooling.
Uuringust nähtub, et üle kolmandiku Euroopa tööjõust (80 miljonit inimest) on madala kvalifikatsiooniga, ehkki prognoosid näitavad, et 2010. aastaks nõuavad peaaegu 50 % uutest töökohtadest kolmanda taseme haridust, veidi alla 40 % keskkooliharidust ning ainult umbes 15 % sobivad põhiharidusega inimestele.
The Joint Council/Commission Report on the Education and Training 2010 work programme, adopted in 2004, reinforced the need to ensure that all citizens are equipped with the competences they need as part of Member States' lifelong learning strategies.
aastal kinnitatud nõukogu ja komisjoni ühises aruandes tööprogrammi “Haridus ja koolitus 2010” kohta rõhutatakse vajadust tagada liikmesriikide elukestva õppe strateegiatega, et kõigil kodanikel oleks vajalikud pädevused.
To encourage and facilitate reform, the report suggests the development of common European references and principles and gives priority to the Key Competences Framework.
Reformide hoogustamiseks ja lihtsustamiseks soovitatakse aruandes töötada välja ühised Euroopa suunised ja põhimõtted ning seatakse esikohale võtmepädevuste raamistikule.
The European Youth Pact which is annexed to the conclusions of the Brussels European Council (22-23 March 2005) stressed the need to encourage the development of a common set of core skills.
22.-23. märtsil 2005 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustele lisatud noortepaktis rõhutati vajadust toetada ühise põhioskuste kogumi väljatöötamist.
The need to equip young people with necessary key competences and to improve educational attainment levels is an integral part of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs 2005-2008, approved by the June 2005 European Council.
Vajadus õpetada noortele vajalikke võtmepädevusi ning tõsta haridustaset moodustab lahutamatu osa 2005. aasta juunis Euroopa Ülemkogus heaks kiidetud majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtsetest suunistest aastateks 2005–2008.
In particular, the Employment Guidelines call for education and training systems to be adapted in response to new competence requirements through better identification of occupational needs and key competences as part of Member States' reform programmes.
Eelkõige nõutakse tööhõivesuunistes haridus- ja koolitussüsteemide kohandamist uutele nõuetele, määrates liikmesriikide reformikavade raames täpsemalt kindlaks töökohtadega seotud vajadused ja võtmepädevused.
Furthermore, the Employment Guidelines call for ensuring gender mainstreaming and gender equality in all actions and for achieving an average employment rate for the European Union of 70 % overall and of at least 60 % for women.
Lisaks nõutakse tööhõivesuunistes soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolise võrdõiguslikkuse tagamist kõigis tegevustes ning keskmise tööhõive saavutamist Euroopa Liidus 70 % üldiselt ning naiste tööhõive osas vähemalt 60 % ulatuses.
Τhis Recommendation should contribute to the development of quality, future-oriented education and training tailored to the needs of European society, by supporting and supplementing Member States' actions in ensuring that their initial education and training systems offer all young people the means to develop key competences to a level that equips them for adult life, and which forms a basis for further learning and working life and that adults are able to develop and update their key competences through the provision of coherent and comprehensive lifelong learning.
Käesoleva soovitusega tuleks aidata tõsta tulevikule suunatud Euroopa ühiskonna vajadustega arvestava hariduse ja koolituse kvaliteeti, toetades ja täiendades liikmesriikide tegevust, mis tagab, et alushariduse ja -õppe süsteemid pakuvad kõigile noortele võimaluse omandada võtmepädevused tasemel, mis võimaldaks neil edasi õppida ja valmistaks neid ette tööeluks ja täiskasvanuikka jõudmiseks, ning et täiskasvanutel oleks võimalik võtmepädevusi ühtse ja laialdase elukestva õppe süsteemi kaudu arendada ja ajakohastada.
Τhis Recommendation should also provide a common European reference framework on key competences for policy makers, education and training providers, the social partners and learners themselves in order to facilitate national reforms and exchange of information between the Member States and the Commission within the Education and Training 2010 work programme, with the aim of achieving the agreed European reference levels.
Käesolev soovitus peaks andma poliitikutele, haridus- ja kutseõppespetsialistidele, sotsiaalpartneritele ning õppijatele endile võtmepädevusi käsitlevad ühtse Euroopa lähteraamistiku, mis lihtsustaks riiklikke reforme ning teabevahetust liikmesriikide ja komisjoni vahel tööprogrammi “Haridus ja koolitus 2010” raames, mille eesmärgiks on saavutada kokku lepitud üleeuroopalised sihid.
Furthermore, this Recommendation should support other related policies such as employment and social policies and other policies affecting youth.
Lisaks peaks käesoleva soovitusega toetama ka teisi seotud poliitikavaldkondi, nagu näiteks tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning muud noori mõjutavad poliitikavaldkonnad.