natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The timeline for the development of signs depends on the virus, host and initial infecting dose together with husbandry system.
Haigustunnuste väljakujunemise aeg sõltub viirusest, peremeesorganismist, esmasest nakkusdoosist ning linnukasvatussüsteemist.
The virus spreads more slowly in caged layers or outdoor birds compared to in broiler houses.
Viirus levib aeglasemini puurides peetavate munakanade ning välistingimustes peetavate lindude seas, võrreldes broilerikasvandustega.
Hens infected with the HPAI virus may at first lay soft-shelled eggs, but soon stop laying.
KPLG-viirusega nakatunud emaslinnud võivad esialgu muneda pehme koorega mune, kuid lõpetavad peagi munemise.
Sick birds often sit or stand in a semi-comatose state with their heads touching the ground.
Haigestunud linnud istuvad või seisavad tihtipeale poolenisti komatoosses olekus, pead vastu maad.
Combs and wattles are cyanotic and oedematous, and may have petechial or ecchymotic haemorrhages at their tips.
Harjad ja lotid on tsüanootilised ja tursunud ning nende servades võivad olla petehhiaalsed või sinakad verevalumid.
Profuse watery diarrhoea is frequently present and birds are excessively thirsty.
Sageli esineb rohke vesine diarröa ning linnud on ülemäära janused.
Respiration may be laboured and excessive lacrimation may be seen.
Hingamine võib olla raskendatud ning täheldada võib liigset pisaratevoolu.
Haemorrhages may be seen on unfeathered areas of skin.
Naha sulgedeta piirkondades võib näha verevalumeid.
The flock mortality rates vary from 50 to 100 %.
Linnukarja suremuse määr on 50 kuni 100 %.
In broilers, the signs of HPAI are frequently less obvious than for other poultry and usually include severe depression, inappetence, and a very marked increase in mortality may be the first abnormality observed.
Broileritel on KPLG tunnused sageli raskemini märgatavad kui muudel kodulindudel ja tavaliselt hõlmavad need raskekujulist depressiooni ning isutust, esimeseks täheldatud hälbeks võib olla väga järsk suremuse kasv.
Oedema of the face and neck and neurological signs such as torticollis and ataxia may also be seen.
Samuti võib täheldada näo ja kaela turseid ning neuroloogilisi tunnuseid nagu kõverkaelsus ning ataksia.
HPAI in turkeys is similar to that seen in domestic fowl, but some HPAI viruses appear more virulent in turkeys while others appear less virulent.
KPLG avaldumine kalkunitel sarnaneb selle avaldumisega muudel kodulindudel, kuid osa KPLG-viirustest tundub kalkunite puhul olevat enam, osa aga vähem virulentne.
In geese infected with the HPAI virus the signs of depression, inappetence and diarrhoea are similar to those in layers, though frequently with swollen sinuses.
KPLG-viirusesse nakatunud hanedel sarnanevad depressiooni, isutuse ja diarröa tunnused munakanade omadega, ehkki tihtipeale kaasneb nendega ninaõõne paistetus.
Younger birds may exhibit neurological signs.
Noorematel lindudel võivad avalduda neuroloogilised tunnused.
Ducks may show no clinical signs when infected with HPAI viruses, but some strains have been reported to induce signs similar to those in geese with some mortality.
KPLG-viirusega nakatunud partidel ei pruugi kliinilisi tunnuseid avalduda, kuid mõne viirusetüve puhul on koos mõningase suremusega täheldatud samalaadseid tunnuseid mis hanedelgi.
Clinical signs may be absent in HPAI and LPAI infections of ostriches.
Kliinilised tunnused võivad puududa KPLGsse ja MPLGsse nakatunud jaanalindudel.
In HPAI outbreaks, such as those in Italy in 1999 and 2000, guinea fowl and Japanese quail were reported to be susceptible to infections with signs and mortality resembling the disease in chickens or turkeys.
KPLG-puhangute puhul, nagu Itaalias aastatel 1999–2000, täheldati pärlkanade ja jaapani põldvuttide vastuvõtlikkust nakkustele, mille tunnused ja suremus sarnanesid kanade ja kalkunite haigustunnustega.
However, in some experimental studies quail have been reported to be resistant to some HPAI strains.
Siiski on mõned eksperimentaaluuringud näidanud põldvuttide resistentsust KPLG teatud tüvede suhtes.
For all birds, the presence of antibodies to the same H subtype whether by vaccination or natural infection may mean that infection with HPAI virus does not result in overt clinical signs.
Kõigi lindude puhul võib sama H-alatüübi antikehade olemasolu kas vaktsineerimise või loomuliku nakatumise kaudu tähendada seda, et nakatumine KPLG-viirusega ei avaldu selgete kliiniliste tunnustena.
Post-mortem lesions in birds infected with HPAI virus
Surmajärgsed kahjustused KPLG-viirusega nakatunud lindudel
Birds that die peracutely may show minimal gross lesions, consisting of dehydration and congestion of viscera and muscles.
Ägeda haiguse tagajärjel surnud lindudel võib täheldada minimaalseid kahjustusi, mis avalduvad vedelikukaotuse ning sisikonna ja lihaste kongestiooni näol.
In birds that die after a prolonged clinical course, petechial and ecchymotic haemorrhages occur throughout the body, particularly in the larynx, trachea, proventriculus and epicardial fat, and on serosal surfaces adjacent to the sternum.
Lindudel, kes surevad pikaajalise haiguse tagajärjel, tekivad petehhiaalsed ja sinakad verevalumid, eriti neelus, hingetorus, eesmao ja epikardi rasvkoes ning rinnakuga külgnevatel seroossetel kelmetel.
There is extensive subcutaneous oedema, particularly around the head and hocks.
Täheldatakse ulatuslikku nahaalust ödeemi, eriti pea ja kannavaheliigese ümbruses.
The carcase may be dehydrated.
Rümp võib olla dehüdreerunud.
Yellow or grey necrotic foci may be present in the spleen, liver, kidneys and lungs.
Põrnas, maksas, neerudes ning kopsudes võivad esineda kollakad või hallikad kärbunud kolded.
The air sac may contain an exudate.
Õhukottides võib sisalduda eritist.
The spleen may be enlarged and haemorrhagic.
Põrn võib olla suurenenud ning verevalumites.
AI is characterised histologically by vascular disturbances leading to oedema, haemorrhages and perivascular cuffing, especially in the myocardium, spleen, lungs, brain, pancreas and wattles.
Histoloogiliselt iseloomustavad AId vaskulaarsed häiritused, mis viivad ödeemi, verevalumite ning perivaskulaarsete turseteni, eriti müokardis, põrnas, kopsudes, ajus, pankreases ja lotis.
Necrotic foci are present in the lungs, liver and kidneys.
Kärbunud koldeid leidub kopsudes, maksas ja neerudes.
Gliosis, vascular proliferation and neuronal degeneration may be present in the brain.
Ajus võib esineda glioosi, vaskulaarset vohamist ja neuronite degenereerumist.
Differential diagnosis
Eristusdiagnoos
In the differential diagnosis of HPAI, the following diseases, in particular, must be considered:
KPLG diferentsiaaldiagnostikas tuleb arvesse võtta eelkõige järgmisi haigusi:
other diseases causing sudden high mortality, such as:
muud äkilist kõrget suremust põhjustavad haigused, nagu
Newcastle disease;
Newcastle'i haigus;
infectious laryngotracheitis;
nakkav larüngotrahheiit;
duck plague;
pardikatk;
acute poisonings;
ägedad mürgistused;
other diseases causing swelling of the combs and wattles, such as:
muud harjade ja lottide paistetust põhjustavad haigused, nagu
acute fowl cholera and other septicaemic diseases;
äge linnukoolera ja muud septilised haigused;
bacterial cellulitis of the comb and wattles.
harja ja loti bakteriaalne tselluliit.
Clinical signs in birds infected with LPAI viruses
MPLG-viirusega nakatunud lindude kliinilised tunnused
The severity of the disease produced by LPAI viruses is greatly influenced by:
MPLG-viiruste poolt tekitatud haiguse raskusastet mõjutab olulisel määral:
the strain of the virus;
viiruse tüvi;
the species and age of the host;
peremeesorganismi liik ja vanus;
the immune status of the host against the virus and particularly the presence of other infectious agents, such as:
peremeesorganismi immuunstaatus viiruse suhtes ning eriti olemasolevad muud nakkusallikad, nagu
Pasteurella spp.;
Pasteurella spp.;
Newcastle disease viruses (including vaccine strains);
Newcastle'i haiguse viirused (sealhulgas vaktsiinitüved);
avian pneumovirus, infectious bronchitis virus;
lindude kopsuviirus, nakkav bronhiidiviirus;
coli;
coli;
immunodeficiency conditions;
immuunpuudulikkuse tingimused;
environmental factors (such as excess ammonia, dust, hot or cold temperatures).
keskkonnategurid (nagu ülemäärane ammoniaak, tolm, kõrged ja madalad temperatuurid).
LPAI may be confused with, or complicated by, many of the diseases with respiratory or enteric signs.
KPLGd võidakse segi ajada või seda võivad raskendada mitmed muud hingamisteede või seedetrakti vaevustena avalduvad haigused.
AI must be suspected in any disease outbreak in poultry that persists despite the application of preventive and therapeutic measures for other diseases.
AId tuleb kahtlustada igasuguse taudipuhangu korral, mis ei vaibu vaatamata teiste haiguste ennetus- ja ravimeetmete kohaldamisele.
Clinical signs in captive birds
Kliinilised tunnused vangistuses peetavatel lindudel
The spectrum of clinical signs can be very broad and, as with poultry, can range from inapparent to severe signs of the disease resulting in high mortality.
Kliiniliste tunnuste spekter võib olla väga lai ning nagu kodulindudegi puhul võib see ulatuda märkamatutest raskete haigustunnusteni, mille tagajärjeks on suur suremus.
Generally, infection spreads more slowly in a collection of captive birds due to the variety of different species kept, with different susceptibilities, inconsistent levels of virus shedding and often relatively slow transmission due to a low contact rate and relatively low stocking densities.
Üldiselt levib nakkus vangistuses peetavate lindude kogumis aeglasemalt seoses eri liikide mitmekesisuse, erisuguse vastuvõtlikkuse, viiruse leviku erinevate tasemete ning tihtipeale ka suhteliselt aeglase edasikandumisega, mis tuleneb madalast kokkupuuteastmest ning suhteliselt väikesest asustustihedusest.
Guidelines to be considered in the case of suspicion of AI on a holding
Suunised, mida tuleb arvesse võtta AI-kahtluse korral linnukasvatusettevõttes
The variability of clinical signs for both HPAI and LPAI means that clear-cut guidance for a suspected outbreak is not possible.
Nii KPLG kui MPLG kliiniliste tunnuste varieeruvus tähendab, et üheste suuniste andmine puhangukahtluse juhuks ei ole võimalik.
A sudden, high mortality in poultry with or without any of the associated clinical signs described in Chapter II must be investigated by the submission of samples for laboratory investigation, but in the absence of high mortality, it is more difficult to suspect or exclude the presence of AI.
Äkilist suurt kodulindude suremust koos või ilma II peatükis kirjeldatud kliiniliste tunnusteta, mida seostatakse haigusega, tuleb uurida, esitades proovid laboratoorsete uuringute tegemiseks, kuid suure suremuse puudumisel on AI esinemise kahtlustamine või välistamine raskem.
Since rapid diagnosis of HPAI or LPAI caused by H5 and H7 subtypes is of paramount importance in their early control and eradication, AI must always be considered in the differential diagnosis of respiratory problems, egg production problems and elevated mortality in poultry and the appropriate samples submitted for laboratory investigation.
Kuna H5- ja H7-alatüüpide põhjustatud KPLG või MPLG kiire diagnoosimine on nende varase kontrolli alla saamise ja likvideerimise seisukohast ülimalt tähtis, tuleb hingamisraskuste, munemisprobleemide ning kodulindude suurenenud suremuse eristusdiagnoosis alati arvestada AI võimalusega ning vastavad proovid saata laboriuuringutele.
Figure
Joonis
Schematic overview of diagnostic steps for confirmation of AI
Skemaatiline ülevaade diagnostilistest sammudest AI kinnitamisel
Step 1
samm
Detection of influenza A virus
A-tüüpi gripiviiruse avastamine
Step 2
samm
Specific identification of avian influenza virus
Linnugripiviiruse spetsiifiline tuvastamine
Step 3
samm
Pathotyping
Patotüpiseerimine
Classical pathway
Klassikaline moodus
Animal experiment (IVPI)
Loomkatse (IVPI)
Molecular pathway
Molekulaarne moodus
M-gene PCR
M-geeni PCR
HA-gene PCR (H5, H7)
HA-geeni PCR (H5, H7)
Sequencing of HA-cleavage site
HA-lõhenemiskoha järjestamine
General procedures for the collection and transport of samples
Proovide võtmise ja proovide vedamise üldised meetodid
Directive 2005/94/EC and the diagnostic manual
Direktiiv 2005/94/EÜ ning diagnostikakäsiraamat
Where references are made in Directive 2005/94/EC to the diagnostic manual, the investigations, sampling and surveillance procedures set out in this Chapter of the diagnostic manual must be performed.
Juhtudel, kus direktiivis 2005/94/EÜ osutatakse diagnostikakäsiraamatule, tuleb läbi viia diagnostikakäsiraamatu käesolevas peatükis sätestatud uuringud, proovivõtu- ja jälgimisprotseduurid.
Procedures to be followed where outbreaks of AI are suspected
Menetlused, mida tuleb järgida AI-puhangu kahtluse korral
Where the official veterinarian has a clinical suspicion of an outbreak of AI or where the results of any laboratory test for that disease are not negative, the competent authority must ensure that an investigation, as set out in this Chapter of the diagnostic manual, is performed, in accordance with Article 7 of Directive 2005/94/EC, and satisfactorily completed before the presence of the disease is excluded.
Juhtudel, kui ametlikul veterinaararstil on AI-puhangu kliiniline kahtlus või kui mis tahes laborikatsete tulemused selle taudi kindlakstegemisel ei ole negatiivsed, peab pädev asutus tagama, et kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 7 tehakse diagnostikakäsiraamatu käesolevas peatükis kirjeldatud uuring, mis on rahuldavalt lõpule viidud alles haiguse esinemise välistamisel.
Interpretation of virological testing
Viroloogiliste katsete tõlgendamine
The competent authority may consider that the presence of the AI virus may be excluded when an appropriate number of the sick or dead birds and tracheal/oro-pharyngeal or cloacal swabs have been submitted, in accordance with this Chapter, for the detection of that virus or its genome and have given negative results when tested using one of the specified virus detection methods referred to in Chapter V or VI or authorised by the competent authority in accordance with point 6(b) of Chapter I.
Pädev asutus võib AI-viiruse esinemise lugeda välistatuks, kui kooskõlas käesoleva peatükiga on kõnealuse viiruse või selle genoomi avastamiseks esitatud kohane arv haigeid või surnud linde ja hingetoru/kitsa suuneelu või kloaagi tampooniproove, ning need on andnud negatiivsed tulemused, kui neid on testitud, kasutades üht V või VI peatükis osutatud või pädeva asutuse poolt kooskõlas I peatüki punkti 6 alapunktiga b heaks kiidetud spetsifitseeritud viiruse avastamise meetodit.
Standard set of samples for virological or serological laboratory testing
Proovide standardkogum viroloogilisteks või seroloogilisteks laborikatseteks
For the investigation of a holding suspected of being infected with the AI virus the standard set of samples for virological or serological testing, as referred to in points (a) and (b) (the standard samples), must be taken and submitted directly for virological and serological laboratory tests.
AI-viiruse nakkuskahtlusega ettevõtte uurimiseks tuleb võtta ning viivitamata viroloogiliste ja seroloogiliste laborikatsete läbiviimiseks esitada punktides a ja b osutatud proovide standardkogum viroloogilisteks või seroloogilisteks katseteks (edaspidi “standardproovid”).
The standard set of samples for virological testing is:
Viroloogiliste uuringute proovide standardkogumiks on:
at least five sick/dead birds, if present; and/or
vähemalt viis haiget/surnud lindu, kui on, ja/või
at least 20 tracheal/oropharyngeal and 20 cloacal swabs.
vähemalt 20 hingetoru/kitsa suuneelu ja 20 kloaagi tampooniproovi.
Carcases must be taken of birds that have died recently or that are severely sick or moribund and have been killed humanely.
Rümbad tuleb võtta lindude hulgast, kes on surnud hiljuti või kes on raskelt haiged või kes olid suremas ja on surmatud humaansel moel.
Swabs must be taken from the number of birds referred to in point (a) or from all birds on the suspected holding where a smaller number of birds are present.
Tampooniproovid tuleb võtta punktis a osutatud arvult lindudelt või nakkuskahtlusega ettevõtte kõigilt lindudelt, kui lindude arv on väike.
Birds showing clinical disease signs must be targeted for sampling.
Kliiniliste tunnustega linnud tuleb suunata proovivõtmisele.
The cloacal swabs must be coated in faeces (optimum 1 g).
Kloaagi-tampooniproovid peavad olema kaetud fekaalidega (optimaalne 1 g).
If for any reason it is impracticable to take cloacal swabs from live birds, carefully collected fresh faeces samples may serve as an alternative.
Kui mingil põhjusel ei peaks kloaagi-tampooniproovide ettevaatlik kogumine lindudelt olema teostatav, võivad alternatiivina toimida värskete fekaalide proovid.
Frequently, it is most practical to collect tracheal/oropharyngeal swabs from the buccal cavity.
Sageli on hingetoru/kitsa suuneelu tampooniproove kõige praktilisem koguda suuõõnest.
As soon as the growth characteristics of the virus are known, the competent authority may decide to choose either tracheal/oropharyngeal or cloacal swabs rather than to collect both depending on whether the virus replicates better in the respiratory or gastrointestinal tract and also taking into account the species concerned.
Niipea kui viiruse kasvuomadused on teada, võib pädev asutus otsustada kas ainult hingetoru/kitsa suuneelu või ainult kloaagi tampooniproovide, mitte nende mõlema kogumise kasuks, sõltuvalt sellest, kas viirus paljuneb paremini hingamisteedes või seedetraktis, ning võttes arvesse ka asjaomaseid liike.
The standard set of samples for serological testing is a minimum of 20 blood samples.
Seroloogiliste uuringute proovide standardkogum koosneb vähemalt 20 vereproovist.
Samples must be taken from the number of birds referred to in point (b) or from all birds on the holding where a smaller number of birds are present.
Proovid tuleb võtta punktis b osutatud arvult lindudelt või nakkuskahtlusega ettevõtte kõigilt lindudelt, kui lindude arv on väike.
Birds appearing sick or that have apparently recovered must be targeted for sampling.
Haiged või näiliselt paranenud linnud tuleb saata proovivõtmisele.
The competent authority may decide that the full range of standard samples need not be taken, but that a subset of the standard samples may be taken instead.
Pädev asutus võib otsustada, et standardproovide võtmine täismahus ei ole vajalik, kuid nende asemel võib võtta standardproovide osarühma.
Transport of samples
Proovide vedu
Specific care must be taken for the storage and transport of samples to the laboratory for testing.
Proovide ladustamine ja laborisse transportimine uurimise eesmärgil nõuab erilist hoolt.
The swabs must be chilled immediately on ice or with frozen gel packs and submitted to the laboratory as quickly as possible.
Tampooniproovid tuleb viivitamata jahutada jääl või külmutatud geelikottide abil ning esitada laborile nii kiiresti kui võimalik.
The samples must not be frozen unless absolutely necessary.
Proove ei tohi külmutada, kui see ei ole just hädavajalik.
If rapid transport within 24 hours to the laboratory is not guaranteed, the samples must be immediately frozen, stored and then transported on dry ice.
Kui proovide kiiret vedu laborisse 24 tunni jooksul ei ole võimalik tagada, tuleb proovid viivitamata külmutada, ladustada ja transportida kuival jääl.
In addition and not as an alternative to chilling, the swabs must be placed in an antibiotic or specific virus transport medium at 4 oC so that they are fully immersed.
Lisaks, kuid mitte jahutamise asemel, tuleb tampooniproovid asetada antibiootilisse või mõnesse muusse spetsiifilisse viiruste transportimise keskkonda 4 oC juures, nii et need on täielikult sellega kaetud.
In the absence of such medium, swabs must be returned to their casing and submitted dry to the laboratory for testing.
Sellise keskkonna puudumisel tuleb tampooniproovid asetada tagasi nende ümbristesse ning esitada need laborile testimiseks kuivalt.
The storage and transport of samples may be affected by a variety of factors so the method selected for transport must be fit for that purpose.
Proovide ladustamist ja vedu võivad mõjutada eri tegurid, seega peab vedamiseks valitud meetod olema selleks otstarbeks sobiv.
Antibiotic medium
Antibiootiline keskkond
The antibiotic medium referred to in point 5 must be based on phosphate-buffered saline at pH 7,0 to 7,4 (checked after the addition of antibiotics).
Punktis 5 osutatud antibiootiline keskkond peab põhinema fosfaatpuhvri lisandiga keedusoolalahusel pH-tasemega 7,0–7,4 (kontrollitakse pärast antibiootikumi lisamist).
Protein-based media, such as brain-heart-infusion or tris-buffered tryptose broth may give added stability to the virus, especially during transport.
Valgupõhised keskkonnad, nagu aju-südame- või Tris-puhverdatud trüptoosi puljong võivad lisada viirusele stabiilsust, eriti transportimise ajal.
The antibiotics used and their concentrations may be varied to suit local conditions and availability.
Kasutatavaid antibiootikume ja nende kontsentratsioone võib kohalikest tingimustest ja kättesaadavusest lähtuvalt varieerida.
Very high levels of antibiotics may be necessary for faecal samples and appropriate levels are: 10000 IU/ml penicillin, 10 mg/ml streptomycin, 0,25 mg/ml gentamycin, and 5000 IU/ml nystatin.
Fekaaliproovide puhul võivad vajalikud olla antibiootikumide väga suured kogused, ning kohasteks kogusteks on 10000 RÜ/ml penitsilliini, 10 mg/ml streptomütsiini, 0,25 mg/ml gentamütsiini ning 5000 RÜ/ml nüstatiini.
Those levels may be reduced by up to five-fold for tissues and tracheal swabs.
Kudede ja hingetoru-tampooniproovide puhul võivad need kogused olla kuni viis korda väiksemad.
If the control of Chlamydophila is desired, 0,05 to 0,1 mg/ml oxytetracycline must be included.
Kui soovitakse Chlamydophila kontrolli all hoidmist, tuleb lisada 0,05–0,1 mg/ml oksütetratsükliini.
Brain-heart-infusion medium
Aju-südamepuljongi keskkond
The solution must be prepared in water and contain 15 % w/v brain-heart-infusion broth powder, prior to sterilisation (by autoclaving at 121 oC/15 minutes).
Lahus tuleb teha vees, ning see peab enne steriliseerimist (autoklaaviga 121 oC/15 minutit) sisaldama 15 mahuprotsenti aju-südame-puljongipulbrit.
Following sterilisation antibiotics must be added as follows: 10000 IU/ml penicillin G, 20 μg amphotericin B and 1000 μg/ml gentamycin.
Pärast steriliseerimist tuleb lisada järgmistes kogustes antibiootikume: 10000 RÜ/ml penitsilliin G-d, 20 ug amfoteritsiin B-d ja 1000 ug/ml gentamütsiini.
Media may be stored at 4 oC for a maximum of two months.
Lahust võib 4 oC juures säilitada kuni kaks kuud.
Procedures to be performed, as regards the relevant provisions of Directive 2005/94/EC
Direktiivi 2005/94/EÜ asjaomaste sätete osas tuleb läbi viia järgmised menetlused.
Suspected outbreaks
Taudikahtlus
Article 7(1) — Measures to be applied on holdings where outbreaks are suspected
Artikli 7 lõige 1 – taudipuhangu kahtluse korral ettevõtete suhtes kohaldatavad meetmed
When an official veterinarian inspects a holding where an outbreak is suspected, the following measures must be carried out:
Ametliku veterinaararsti kontrollkäigul taudikahtlusega ettevõttesse tuleb kohaldada järgmisi meetmeid.
A check of the production and health records of the holding, if such records exist.
Ettevõtte tootmise ja tervisega seotud andmete kontroll, kui sellised andmed on olemas.
The daily mortality data and daily data on egg-production, and feed-and/or water intake for the period beginning one week before the date of commencement of clinical signs of AI until the date of the inspection of the holding by the official veterinarian must be documented in the inspection-report by the official veterinarian.
Ametliku veterinaararsti koostatavas inspekteerimisaruandes peavad olema esitatud päevase suremuse, munatootmise ning toidu ja/või vedelikutarbimise andmed ajavahemikust üks nädal enne AI kliiniliste tunnuste ilmnemist kuni ettevõtte inspekteerimiseni ametliku veterinaararsti poolt.