natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The conclusions set out below are therefore based on the findings as established during the IP.
Allpool esitatud järeldused põhinevad seega uurimisperioodi jooksul täheldatud faktidel.
The exemption from import duties is a subsidy within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) and Article 2(2) of the basic Regulation, i.e. a financial contribution of the GOI which conferred a benefit upon the investigated exporters.
Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, st India valitsuse finantstoetus uuritud eksportijatele.
The sub-schemes used in the present case cannot be considered as permissible duty drawback systems or substitution drawback systems within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Ühtegi praegusel juhul kasutatud allkavadest ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.
They do not conform to the strict rules laid down in Annex I item (i), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) to the basic Regulation.
Need ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad).
The GOI did not effectively apply its verification system or procedure to confirm whether and in what amounts inputs were consumed in the production of the exported product (Annex II(II)(4) to the basic Regulation and, in the case of substitution drawback schemes, Annex III(II)(2) to the basic Regulation).
India valitsus ei rakendanud efektiivselt oma kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastamise skeemide korral III lisa II osa lõige 2).
The SIONs themselves cannot be considered a verification system of actual consumption, because the design of those overly generous standard norms does not enable the GOI to verify with sufficient precision what amount of inputs were consumed in the export production.
Sellega on tõestatud, et SIONeid ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende liigagi leebete standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus.
Furthermore, an effective control done by the GOI based on the consumption register does not take place.
Lisaks sellele ei korralda India valitsus tarbimisregistril põhinevat tõhusat kontrolli.
The sub-schemes are therefore countervailable.
Seepärast on need allkavad tasakaalustatavad.
The subsidy amount for the exporter which used the ALS was calculated as follows.
ALSi kasutava eksportija subsiidiumisumma on arvutatud järgmiselt.
The numerator is the import duties forgone (basic customs duty and special additional customs duty) on the material imported under the two ALS sub-schemes used for the product concerned during the IP (numerator).
Lugeja on vaatlusaluse toote puhul uurimisperioodil kasutatud eellubade kava kahe allkava raames imporditud materjali pealt saamata imporditollimaksud (baastollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks).
In accordance with Article 7(1)(a) of the basic Regulation, fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted from the subsidy amounts where justified claims were made.
Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud põhjendatud nõuete esitamisel subsiidiumisummadest maha.
In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, the denominator is the export turnover generated by the product concerned during the IP.
Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 on nimetajaks vaatlusaluse toote ekspordikäive uurimisperioodil.
The company which made use of this scheme during the IP obtained a subsidy of 6,0 %.
Uurimisperioodi ajal seda kava kasutanud äriühingu subsiidiumimäär oli 6,0 %.
Duty entitlement passbook scheme (DEPB)
Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook – DEPB)
The detailed description of the DEPB is contained in paragraph 4.3 of the EXIM-policy 2002-2007 and in Chapter 4 of the HOP I 2002-2007.
DEPB detailne kirjeldus sisaldub dokumendi EXIM-poliitika 2002–2007 punktis 4.3 ja dokumendi HOP I 2002–2007 peatükis 4.
At the time of the original investigation, two forms of DEPB existed – pre-export and post-export.
Esialgse uurimise ajal oli kaks DEPB vormi – ekspordieelne ja ekspordijärgne.
In April 2000 the pre-export form of DEPB was discontinued and therefore the investigation only examined the post-export form of the alleged subsidy.
Ekspordieelne DEPB lõpetati 2000. aasta aprillis ja uurimises käsitleti üksnes väidetava subsiidiumi ekspordijärgset vormi.
Any manufacturer-exporter or merchant-exporter is eligible for this scheme.
Selle kava tingimustele vastavad kõik tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad.
Three companies were found to benefit from this scheme during the IP.
Selgus, et uurimisperioodi ajal kasutas seda kava kolm äriühingut.
Practical implementation of the DEPB
DEPB rakendamine praktikas
An eligible exporter can apply for DEPB credits which are calculated as a percentage of the value of products exported under this scheme.
Tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest.
Such DEPB rates have been established by the Indian authorities for most products, including the product concerned.
India ametiasutused on sellised DEPB-määrad määranud enamikule toodetele, sealhulgas vaatlusalusele tootele.
They are determined on the basis of SIONs, taking into account a presumed import content of inputs in the export product and the customs duty incidence on such presumed imports, regardless of whether import duties have actually been paid or not.
Need määratakse kindlaks SIONide alusel, võttes arvesse eksporttoote sisendmaterjalide eeldatavat importsisu ja tollimaksu kohaldamist kõnealuse eeldatava impordi puhul, hoolimata sellest, kas imporditollimakse on tegelikult makstud või mitte.
To be eligible for benefits under this scheme, a company must export.
Et selle kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima.
At the point in time of the export transaction, a declaration must be made by the exporter to the authorities in India indicating that the export is taking place under the DEPB.
Eksporditehingu ajahetkel peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on näidatud, et eksport toimub DEPB raames.
In order for the goods to be exported, the Indian customs authorities issue, during the dispatch procedure, an export shipping bill. This document shows, inter alia, the amount of DEPB credit which is to be granted for that export transaction.
Kaupade eksportimiseks väljastab India toll ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi lastimisloa. See dokument näitab muu hulgas DEPB-krediidi summat, mis peaks selle eksporditehingu eest antama.
At this point in time, the exporter knows the benefit it will receive.
Sellel ajahetkel saab eksportija teada talle antava toetuse suuruse.
Once the customs authorities issue an export shipping bill, the GOI has no discretion over the granting of a DEPB credit.
Kui toll on väljastanud ekspordi lastimisloa, ei ole India valitsusel DEPB-krediidi andmise asjus enam sõnaõigust.
The relevant DEPB rate to calculate the benefit is that which applied at the time the export declaration is made.
Soodustuse arvutamiseks on asjakohane kasutada seda DEPB määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni koostamise ajal.
Therefore, there is no possibility for a retroactive amendment to the level of the benefit.
Seetõttu puudub võimalus soodustuse taseme tagasiulatuvaks muutmiseks.
It was also found that in accordance with Indian accounting standards, DEPB credits can be booked on an accrual basis as income in the commercial accounts, upon fulfilment of the export obligation.
Samuti leiti, et India raamatupidamisstandardite kohaselt saab DEPB-krediiti kirjendada ettevõtte raamatupidamises pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna.
Such credits can be used for payment of customs duties on subsequent imports of any goods unrestrictedly importable, except capital goods.
Niisugust krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks piiramatult imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul.
Goods imported against such credits can be sold on the domestic market (subject to sales tax) or used otherwise.
Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil.
DEPB credits are freely transferable and valid for a period of 12 months from the date of issue.
DEPB-krediit on vabalt edasiantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast.
An application for DEPB credits can cover up to 25 export transactions or, if electronically filed, an unlimited amount of export transactions.
DEPB-krediidi taotlus võib hõlmata kuni 25 eksporditehingut ja elektroonilisel esitamisel piiramatut arvu eksporditehinguid.
De facto, no strict deadlines to apply for DEPB credits exist, because the time periods mentioned in Chapter 4.47 HOP I 2002-2007 are always counted from the most recent export transaction included in a given DEPB application.
De facto ei ole taotlemisel rangeid tähtaegu, kuna HOP I 2002–2007 peatükis 4.47 nimetatud ajavahemikke arvestatakse alati kõige hilisemast DEPB-taotlusesse lisatud eksporditehingust.
The GOI and one exporter brought to the attention of the Commission services that this scheme would be soon discontinued and be replaced by an allegedly ‘WTO compatible’ scheme.
India valitsus ja üks eksportija juhtisid komisjoni talituste tähelepanu asjaolule, et see kava kuulub peagi lõpetamisele ja asendamisele väidetavalt “WTOga kokkusobiva” kavaga.
The DEPB was originally planned to expire on 1 April 2005.
Esialgse kava kohaselt pidanuks DEPB aeguma 1. aprillil 2005.
However, as the replacement scheme was not ready to be implemented, the existence of the DEPB was prolonged until 1 April 2006.
Kuna asenduskava ei olnud aga veel rakendamisvalmis, pikendati DEPB kehtivusaega 1. aprillini 2006.
Should the new scheme not be ready for entry into force by that date, the DEPB would remain in force as long as necessary.
Kui uus kava ei ole ka selleks kuupäevaks jõustumisvalmis, kehtib DEPB edasi nii kaua, kui on vaja.
Upon disclosure, the GOI and two exporters, which received benefits under this scheme, commented on the DEPB analysis as set out above.
Teavitamise järel esitasid India valitsus ja kaks eksportijat, kes said kasu nimetatud kava alusel, oma kommentaarid mainitud DEPB analüüsi kohta.
They (i) submitted that DEPB credits can allegedly only be obtained if the goods which are exported bear import duties on their input materials, (ii) questioned the calculation methodology of the Commission based on an ‘accrual’ basis as opposed to the methodology used in the original proceeding of 1999 which led to the definitive countervailing measures and which was based on a ‘receipt’ basis, (iii) requested immediate termination of the proceeding with respect to the DEPB on the ground that the GOI has announced its termination as of 1 April 2006 and (iv) alleged that not to dismiss it from the calculation would be a violation of the provisions contained in Article 27 ASCM in favour of developing countries.
Nad (i) tõid esile, et DEPB-krediiti saab väidetavasti ainult juhul, kui eksporditavatelt kaupade sisendmaterjalidelt on tasutud imporditollimaks, (ii) seadsid kahtluse alla komisjoni “tekkepõhise” arvutusmeetodi, võrreldes seda 1999. aasta esialgses menetluses kasutatud meetodiga, mis viis lõplike tasakaalustavate meetmete kehtestamiseni ja mis oli “kassapõhine”, (iii) nõudsid DEPBga seotud menetluse kohest lõpetamist, kuna India valitsus teatas selle lõpetamisest 1. aprillil 2006, ning (iv) väitsid, et kui seda arvutusest välja ei jäeta, oleks tegemist ASCM-lepingu artikli 27 arengumaid toetavate sätete rikkumisega.
Claim (i) has not been further substantiated by the GOI nor by the exporters.
Väide (i) ei ole leidnud edasist kinnitust ei India valitsuselt ega eksportijatelt.
It is anyhow contradicted by the findings of the investigation as referred to in recitals 50 to 53.
Uurimise tulemused, mida kirjeldatakse 50.–53. põhjenduses, räägivad sellele vastu.
This claim is therefore rejected.
Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.
As regards claim (ii), the methodology used in this investigation aims at better reflecting the impact of the subsidy over the financial situation of the cooperating exporters during a given investigation period.
Väite (ii) suhtes on käesoleva uurimise eesmärgiks täpsemalt selgitada subsiidiumi mõju koostööd tegevate eksportijate finantsolukorrale uurimisperioodi jooksul.
In this regard, it was considered that the benefit is conferred on the recipient at the point in time when an export transaction is made under this scheme.
Võeti arvesse, et soodustus antakse ajahetkel, mil selle kava raames toimub eksporditehing.
This is confirmed, inter alia, by the booking of DEPB credits on an accrual basis according to Indian accounting standards.
Seda kinnitab muu hulgas ka DEPB-krediidi tekkepõhine kajastamine raamatupidamisarvestuses, mis on kooskõlas India raamatupidamisstandarditega.
It is further noted that this methodology has already been used several times by the Commission services, notably in the graphite electrode system case [18] and that this methodology does not result in a complete re-evaluation of the scheme, which, indeed, has always been found countervailable.
Märgitakse ka, et komisjoni talitused on seda meetodit juba mitu korda kasutanud, näiteks grafiitelektroodide süsteemide juhtumi [18] puhul, ja et selle tulemuseks ei ole kava täielik ümberhindamine; kava on tegelikult alati olnud tasakaalustatav.
As to claim (iii), it was indeed found that the GOI has in the past announced the abolition of the DEPB.
Seoses väitega (iii) leiti, et India valitsus on varem tõepoolest teatanud DEPB-krediidi tühistamisest.
The DEPB was to be terminated on 31 March 2005 but was prolonged by the GOI until 30 September 2005.
DEPB pidi lõpetatama 31. märtsil 2005, kuid India valitsus pikendas seda kuni 30. septembrini 2005.
The GOI then further extended the validity of the scheme until 1 April 2006.
Seejärel pikendas India valitsus kava kehtivust 1. aprillini 2006.
In these circumstances, it is still uncertain as to whether the DEPB will in fact be abolished from 1 April 2006 (see recital (123)).
Neid asjaolusid arvestades ei ole selge, kas DEPB 1. aprillil 2006 tegelikult tühistatakse (vt 123. põhjendust).
Regarding claim (iv) above, there is no violation of the developing country provisions contained in Article 27 ASCM.
Väitele (iv) võib vastata, et ASCM-lepingu artikli 27 arengumaid toetavaid sätteid ei ole rikutud.
That Article does not preclude, in fact, a WTO Member from taking countervailing action against the injurious effects of subsidisation by another Member.
See artikkel ei takista tegelikult WTO liikmel võtta tasakaalustavaid meetmeid teise liikme antud subsiidiumide kahjuliku mõju ärahoidmiseks.
As the DEPB has been found to be countervailable, this claim is therefore rejected.
Kuna on kindlaks tehtud, et DEPB on tasakaalustatav, lükatakse see väide tagasi.
Conclusions on the DEPB
Järeldused DEPB kohta
The DEPB provides subsidies within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) and Article 2(2) of the basic Regulation.
DEPB pakub subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses.
A DEPB credit is a financial contribution by the GOI, since the credit will eventually be used to offset import duties, thus decreasing the GOI's duty revenue which would be otherwise due.
DEPB-krediit on India valitsuse rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõppkokkuvõttes imporditollimaksude korvamiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tollimaksulaekumised.
In addition, the DEPB credit confers a benefit upon the exporter, because it improves the liquidity of the company.
Lisaks toob DEPB-krediit eksportijale kasu, kuna see parandab äriühingu likviidsust.
Furthermore, the DEPB is contingent in law upon export performance, and therefore deemed to be specific and countervailable under Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
Lisaks sõltub DEPB juriidiliselt eksporditegevusest ning seepärast loetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt eristavaks ja tasakaalustatavaks.
This scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) to the basic Regulation.
Seda kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.
It does not conform to the strict rules laid down in Annex I item (i), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) to the basic Regulation.
See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele.
An exporter is under no obligation to actually consume the goods imported free of duty in the production process and the amount of credit is not calculated in relation to actual inputs used.
Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendmaterjalid.
Moreover, there is no system or procedure in place to confirm which inputs are consumed in the production process of the exported product or whether an excess payment of import duties occurred within the meaning of item (i) of Annex I and Annexes II and III to the basic Regulation.
Lisaks puudub süsteem või menetluskord, mis võimaldaks kindlaks teha, milliseid sisendmaterjale eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses.
Lastly, an exporter is eligible for the DEPB benefits regardless of whether it imports any inputs at all.
Lõpuks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel abi sõltumata sellest, kas ta üldse impordib sisendeid.
In order to obtain the benefit, it is sufficient for an exporter to simply export goods without demonstrating that any input material was imported.
Soodustuste saamiseks piisab sellest, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist.
Thus, even exporters which procure all of their inputs locally and do not import any goods which can be used as inputs are still entitled to benefit from the DEPB.
Seega on isegi DEPB kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik oma sisendid kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu.
In accordance with Article 2(2) and Article 5 of the basic Regulation, the amount of countervailable subsidies was calculated in terms of the benefit conferred on the recipient, which is found to exist during the review investigation period.
Algmääruse artikli 2 lõike 2 ja artikli 5 kohaselt lähtuti tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutamisel uurimisperioodi jooksul saadud soodustustest.
At this moment, the GOI is liable to forego the customs duties, which constitutes a financial contribution within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, mis kujutab endast rahalist toetust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.
In light of the above, it is considered appropriate to assess the benefit under the DEPB as being the sum of the credits earned on all export transactions made under this scheme during the investigation period.
Ülaltoodu valguses peetakse õigeks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui uurimisperioodi jooksul selle kava raames kõigi eksporditehingute käigus saadud krediidi summat.
Where justified claims were made, fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted from the credits so established to arrive at the subsidy amounts as numerator, pursuant to Article 7(1)(a) of the basic Regulation.
Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) maha subsiidiumi saamiseks makstud lõivud vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a.
In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation these subsidy amounts have been allocated over the total export turnover during the review investigation period as appropriate denominator, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.
Three companies benefited from this scheme during the IP and obtained subsidies of between 9,0 % and 11,0 %.
Uurimisperioodi jooksul kasutas seda kava kolm äriühingut, saades subsiidiume vahemikus 9,0 % – 11,0 %.
Export oriented units (hereinafter referred to as ‘EOU’) scheme/special economic zones (hereinafter referred to as SEZ) scheme
Ekspordile orienteeritud üksuste kava (Export Oriented Units – edaspidi “EOU”) / erimajandustsoonide kava
The details of these schemes are contained in Chapters 6 (EOU) and 7 (SEZ) respectively of the EXIM-policy 2002-2007 and of the HOP I 2002-2007.
Neid kavasid kirjeldatakse vastavalt EXIM-poliitika 2002–2007 peatükis 6 (ekspordile orienteeritud üksus) ja HOP I 2002–2007 peatükis 7 (erimajandustsoon).
With the exception of pure trading companies, all enterprises which, in principle, undertake to export their entire production of goods or services may be set up under the SEZ or the EOU schemes.
Kui ainult kaubandusega tegelevad äriühingud välja arvata, siis võivad kõik äriühingud, kes põhimõtteliselt on võtnud kohustuse oma kaupade kogutoodangu või kõigi teenuste eksportimiseks, kasutada erimajandustsooni või ekspordile orienteeritud üksuse kavasid.
One company was found to benefit from the EOU scheme during the IP.
Selgus, et uurimisperioodi jooksul kasutas EOU-kava üks äriühing.
SEZ are specifically delineated duty free enclaves and considered by the EXIM-policy 2002-2007 as foreign territory for the purpose of trade operations, duties and taxes.
Erimajandustsoonid on spetsiaalselt loodud tollimaksuvabad enklaavid, mida EXIM–poliitika 2002–2007 loeb kaubandustehingute, tolli- ja riigimaksude kohaldamisel võõrterritooriumiks.
EOU on the other side, are geographically more flexible and can be established anywhere in India.
Ekspordile orienteeritud üksused seevastu on geograafiliselt paindlikumad ning neid saab Indias igal pool asutada.
This scheme is complementary to the SEZ.
See kava täiendab erimajandustsoonide kava.
An application for EOU or SEZ status must include details for a period of the next five years on, inter alia, planned production quantities, projected value of exports, import requirements and indigenous requirements.
Taotlus EOU või erimajandustsooni staatuse saamiseks peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie aasta kohta, mis käsitlevad muu hulgas kavandatavaid tootmismahte, ekspordi arvestuslikku väärtust ning impordi- ja kodumaiseid nõudeid.
If the authorities accept the company's application, the terms and conditions attached to the acceptance will be communicated to the company.
Kui ametiasutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, teatatakse viimasele heakskiiduga kaasnevatest tingimustest.