natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Following the outcome of the meeting held between Commission officials and the Italian authorities on 24 March 2004 and of several informal discussions on the topic, the Italian authorities asked, by letter dated 20 May 2004 and registered on 14 June 2004, for additional time in order to provide the information still needed for the assessment of the file.
Pärast seda kui komisjoni ametnike ja Itaalia ametiasutuste 24. märtsi 2004. aasta kohtumise ja kõnealusel teemal peetud mitme mitteametliku arutelu tulemused olid selgunud, palusid Itaalia ametiasutused 20. mai 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 14. juunil 2004, lisaaega, et esitada senini puudunud teave, mis oli vajalik toimiku hindamiseks.
By letter of 29 October 2004, registered on 3 November 2004, the Italian authorities provided additional information.
Itaalia ametiasutused esitasid lisateabe 29. oktoobri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. novembril 2004.
In the same letter they indicated that they would ask to keep confidential the financial data, the interventions undertaken and the account statements of the companies concerned.
Samas kirjas märkisid nad, et asjaomaste ettevõtjate finantsandmeid, toimunud sekkumisi ja kontoväljavõtteid tuleks käsitada konfidentsiaalsena.
By letter dated 24 November 2004, registered on 3 December 2004, the Italian authorities provided additional information.
novembri 2004. aasta kirjas, mis registreeriti 3. detsembril 2004, esitasid Itaalia ametiasutused lisateabe.
They also specified that no request for confidentiality had been made at that stage.
Samuti täpsustasid nad, et kõnesoleval etapil ei ole esitatud konfidentsiaalsustaotlusi.
Additional information was transmitted by letter dated 4 April 2005, registered on 7 April 2005.
Lisateave esitati samuti 4. aprilli 2005. aasta kirjas, mis registreeriti 7. aprillil 2005.
Law No 290/99, which is divided into eight articles, provides for an extension of the time limits for various operations in the agricultural sector.
Seadusega nr 290/99, mis koosneb kaheksast artiklist, pikendati mitmesuguste põllumajandussektori abiprogrammide tähtaegu.
In its Decision of 24 February 2000, the Commission did not raise objections with respect to Articles 1, 2, 3, 6, 7 and 8 of the abovementioned Law in that they did not constitute aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
Komisjon ei vaidlustanud 24. veebruari 2000. aasta otsuses kõnealuse seaduse artikleid 1, 2, 3, 6, 7 ja 8, kuna neid ei peetud abiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
However, the decision to initiate the procedure provided for by Article 88(2) concerned Articles 4 and 5 of that Law as well as Article 15(16) of Laws No 67/88 and No 252/91, which constituted the legal basis for granting the subsidies referred to in Article 5 of Law No 290/99.
Sellegipoolest käsitles asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse algatamise otsus kõnealuse seaduse artikleid 4 ja 5, samuti seaduse nr 67/88 artikli 15 lõiget 16 ja seadust nr 252/91, mis olid seaduse nr 290/99 artiklis 5 nimetatud toetuste andmise õiguslik alus.
A final negative decision on Article 4 of Law No 290/99 was adopted by the Commission on 5 April 2002.
Komisjon võttis lõpliku eitava otsuse seaduse nr 290/99 artikli 4 kohta vastu 5. aprillil 2002.
The present Decision concerns Article 15(16) of Law No 67/88, Law No 252/91, Article 4 (only for the farming, operating and improvement loans due on 31 March 1998) and Article 5 of Law No 290/99.
Käesolevas otsuses käsitletakse seaduse nr 67/88 artikli 15 lõiget 16, seadust nr 252/91, seaduse nr 290/99 artiklit 4 (üksnes põllumajandus-, arengu- ja käibekapitalilaenudega seoses, mille tagasimaksmise tähtaeg lõppes 31. märtsil 1998) ja artiklit 5.
According to the information provided, in the late 1980s, the livestock sector in Italy suffered from the excessive fragmentation of production, which resulted in out-of-date structures, unsuitable to quality production.
Esitatud teabe kohaselt toimus Itaalia loomakasvatussektoris 1980ndate lõpus tootmise liigne killustumine, mille tagajärjeks olid kvaliteetseks tootmiseks sobimatud vananenud struktuurid.
In order to modernise the whole system, Law No 87/90, subsequently amended by Law No 252/91, provided for aid for integrated projects, i.e. projects aggregating several undertakings in a cluster-like structure.
Selleks et kogu süsteemi uuendada, anti seadusega nr 87/90, mida on hiljem muudetud seadusega nr 252/91, abi integreeritud projektidele, s.o projektidele, mis ühendavad mitu ettevõtet kobarasarnasesse struktuuri.
The projects were included in a programme approved by the Italian inter-ministerial economic committee (CIPE), on the basis that only projects undertaken by a group of interconnected companies capable of ensuring their completion should be financed.
Projektid lisati Itaalia ministeeriumidevahelise majanduskomisjoni (CIPE) heakskiidetud programmi selle alusel, et rahastama peaks ainult omavahel seotud ettevõtjate rühma, kes on võimelised projekti lõpuleviimise tagama.
This also meant that each company in the project was responsible for the completion of the whole project by guaranteeing (with a special clause) the joint commitment of all the aggregated companies.
See tähendas ka seda, et iga projektis osalev ettevõtja vastutab kogu projekti lõpetamise eest, tagades (eraldi sättega) kõigi seotud ettevõtjate ühise kohustuse täitmise.
Furthermore, all the companies were requested to participate financially to the projects in a substantial way, with new capitalisation and, for cooperatives, also in the form of a 10-year loan.
Peale selle nõuti kõikidelt projektis osalenud äriühingutelt olulist rahalist panust lisakapitalina ja ühistutelt ka 10aastase laenuna.
The guarantees required by the State (guarantee on the whole project and capitalisation of the companies) to be eligible for aid represented a significant financial constraint for the companies involved.
Tagatised, mida riik nõudis abikõlblikkusele vastamiseks (kogu projekti tagamine ja ettevõtete varustamine kapitaliga), tähendasid asjaomaste ettevõtjate jaoks arvestatavat rahalist takistust.
In view of the fact that the resources allocated to the completion of the integrated projects could not cover the overall financial needs of the sector, additional resources under Law No 67/88 were also used for financing these integrated projects.
Pidades silmas asjaolu, et integreeritud projektide lõpetamiseks eraldatud vahendid ei katnud sektori kogu finantsvajadust, kasutati kõnealuste integreeritud projektide rahastamiseks ka lisavahendeid seaduse nr 67/88 alusel.
The interventions were carried out within the framework of an overall programme of rationalisation and restructuring of the beef sector which, in Italy, unlike most other countries in Europe, had only started in the early 1990s.
Sekkumisi korraldati veiselihasektori ratsionaliseerimise ja ümberkorraldamise üldprogrammi raames, mis Itaalias käivitati erinevalt enamikust teistest Euroopa riikidest alles 1990ndate alguses.
Other countries in the European Union, such as France, had launched programmes for the restructuring and rationalisation of their slaughtering plants as early as the 1970s.
Teised Euroopa Liidu riigid, nagu näiteks Prantsusmaa, käivitasid tapamajade ratsionaliseerimise ja ümberkorraldamise programmid juba varakult 1970ndatel.
The very high number of slaughtering plants in Italy and their inappropriate distribution over the national territory called for a drastic reorganisation of the sector which, according to the Italian authorities, could only be carried out with strong public support on the basis of a programme designed to modernise the entire sector.
Tapamajade väga suur arv Itaalias ja nende sobimatu paiknemine riigi territooriumil nõudis sektori ulatuslikku ümberkorraldamist, mida oli Itaalia ametiasutuste sõnul võimalik teostada ainult riigi tuntaval toel kogu sektori uuendamiseks kavandatud programmi alusel.
In order to survive, Italian undertakings needed to speed up technological innovation and organisational restructuring along two lines:
Itaalia ettevõtjad pidid ellujäämiseks kiirendama tehnouuendusi ja organisatsioonilisi ümberkorraldusi kahel suunal:
rationalisation of the breeding systems with the adoption of technological improvement methods designed to achieve standardised productions at competitive costs;
aretussüsteemide ratsionaliseerimine koos tehnoloogia täiustamise meetodite rakendamisega, et saavutada standardne toodang konkurentsivõimeliste hindadega;
diversification of productions of high quality level and rationalisation of products of constant and uniform quality.
kõrge kvaliteediga toodangu mitmekesistamine ning püsiva ja ühtlase kvaliteediga toodete tootmise ratsionaliseerimine.
The task of implementing the law was delegated to a group of experts, who were required to draw up an urgent action programme, define the strategic approach and decide whether the projects submitted could be eligible for aid.
Seaduse rakendamise ülesanne delegeeriti eksperdirühmale, kellelt nõuti kiire tegevusprogrammi koostamist, strateegilise lähenemise määratlemist ja selle üle otsustamist, kas esitatud projektid võiksid olla abikõlblikud.
Given the serious crisis of the bovine sector, the actions of the programme were mainly targeted to this sector and, to a lesser extent, to the pigmeat and sheepmeat sectors.
Kuna veiselihasektoris valitses tõsine kriis, olid programmi meetmed suunatud peamiselt kõnesolevale sektorile ning vähemal määral sea- ja lambalihasektorile.
Law No 67/88 of 11 March 1988
märtsi 1988. aasta seadus nr 67/88
Law No 67/88 establishing the credit subsidies referred to in Article 5 of Law No 290/99 lays down provisions for the annual and multiannual state budget and constitutes the Italian 1988 Finance Law.
Seadus nr 67/88, millega kehtestati seaduse nr 290/99 artiklis 5 osutatud laenutoetused, sisaldab sätteid iga-aastase ja mitmeaastase riigieelarve kohta ning on ühtlasi Itaalia 1988. aasta rahandusseadus.
Article 15(16) of this Law allows that cooperatives and their consortia to raise loans up to a maximum of ITL 700 billion for the construction, restructuring or extension of slaughtering plants.
Kõnealuse seaduse artikli 15 lõige 16 võimaldab ühistutel ja nende ühendustel suurendada tapamajade ehitamiseks, ümberkorraldamiseks või tegevuse laiendamiseks ettenähtud laenude summat maksimaalselt 700 miljardi Itaalia liirini.
According to the Law, those taking out the loans may use them, up to a limit of ITL 100 billion for 1988 and ITL 50 billion for 1989, to consolidate existing debt on the aforementioned structures and premises.
Kõnealuse seaduse kohaselt võivad laene võtvad ühistud kasutada neid kõnesolevate struktuuride ja hoonete jaoks varasemate võlgade konsolideerimiseks kuni 100 miljardi Itaalia liiri ulatuses 1988. aastal ja 50 miljardi Itaalia liiri ulatuses 1989. aastal.
A maximum interest subsidy of 10 % is granted on these loans.
Nendele laenudele antakse intressitoetust kuni 10 % ulatuses.
Article 15(16) also applies to the funding of projects to consolidate and develop agricultural cooperatives and their consortia engaged in milk or meat production.
Artikli 15 lõiget 16 kohaldatakse ka piima- või lihatootmisega tegelevate põllumajandusühistute ja nende ühenduste konsolideerimis- ja arenguprojektide rahastamisele.
The Law was never notified to the Commission as required by Article 88(3) of the Treaty.
Kõnealusest seadusest ei teavitatud komisjoni asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt.
Article 5 of Law No 290/99
Seaduse nr 290/99 artikkel 5
Article 5 of the notified Law establishes the circumstances when credit subsidies on loans contracted under Article 15(16) of Law No 67/88 can continue to apply even where some of the conditions initially laid down have not been met.
Teatatud seaduse artiklis 5 on sätestatud olukorrad, mil laenutoetuste andmist saab seaduse nr 67/88 artikli 15 lõike 16 kohaselt sõlmitud laenulepingute puhul jätkata isegi siis, kui mõnda algselt kehtestatud tingimust ei täideta.
In particular, Article 5(2) provides that credit subsidies on loans contracted under the abovementioned Article 15(16) in respect of joint development or debt-consolidation measures continue to apply even where the integrated project approved under Article 1 of Law No 87/90, as replaced by Article 1 of Law No 252/91, is only completed in part, provided that the integrated project of the person who took out the loan is completed.
Täpsemalt on artikli 5 lõikes 2 sätestatud, et laenutoetuste andmist jätkatakse eespool osutatud artikli 15 lõike 16 kohaselt ühisarengu ja võlgade konsolideerimise meetmete osas sõlmitud laenulepingute puhul isegi siis, kui seaduse nr 87/90 artikli 1, mis on asendatud seaduse nr 252/91 artikliga 1, alusel heakskiidetud integreeritud projekt on lõpule viidud ainult osaliselt, tingimusel, et laenu võtnud isiku integreeritud projekt on lõpetatud.
Article 5(3) provides that credit subsidies on loans contracted for the sole purpose of debt consolidation remain valid even where the integrated project fails to be carried out or is carried out only in part, provided that the person who took out the loan submits a personal investment project, to be undertaken using some of the loan.
Artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et laenulepingute puhul, mis on sõlmitud ainult võlgade konsolideerimise eesmärgil, jäävad laenutoetused kehtima isegi siis, kui integreeritud projekti elluviimine ebaõnnestub või kui see viiakse ellu üksnes osaliselt, tingimusel, et laenu võtnud isik esitab oma investeerimisprojekti, mis teostatakse, kasutades osa kõnealusest laenust.
Moreover, paragraph 4 of the same Article provides that undertakings that have joined together for an integrated livestock project of national importance and eligible for funding under Article 1 of Law No 87/90, as replaced by Article 1 of Law No 252/91, should maintain their right to and eligibility for credit subsidies even where the original integrated project is not completed, provided that they complete their own part of the project.
Lisaks sellele on sama artikli lõikes 4 sätestatud, et ettevõtjad, kes on ühinenud seaduse nr 87/90 artikli 1 (mis on asendatud seaduse nr 252/91 artikliga 1) kohaselt riikliku tähtsusega abikõlbliku integreeritud loomakasvatusprojekti tarvis, on jätkuvalt abikõlblikud ja neil peab säilima õigus laenutoetustele isegi juhul, kui esialgne integreeritud projekt ei ole lõpetatud, tingimusel, et nad viivad lõpule oma projektiosa.
Article 4 of Law No 290/99
Seaduse nr 290/99 artikkel 4
Article 4 provides for measures to facilitate agricultural credit operations.
Artikliga 4 nähakse ette meetmed, et hõlbustada laenutehinguid põllumajandussektoris.
In particular, it extended by twelve months the repayment period for operating, improvement and agricultural loans which expired on 31 March 1998.
Eelkõige pikendati sellega 12 kuu võrra käibekapitali-, arengu- ja põllumajanduslaenude 31. märtsil 1998 lõppenud tagasimaksetähtaega.
The beneficiaries were agricultural holdings primarily engaged in olive growing in Apulia, Calabria and Sicily, run by owner-occupiers or full-time farmers or olive-growing cooperatives who had been affected by the serious crisis on the market for olives and olive oil.
Abisaajad olid peamiselt Apuulias, Kalaabrias ja Sitsiilias oliivikasvatusega tegelevad põllumajandusettevõtted, mida juhivad omanikud, täistööajaga talunikud või oliivikasvatuse ühistud, keda oli mõjutanud oliivi- ja oliiviõlituru tõsine kriis.
Agricultural holdings and olive-growing cooperatives in other olive-growing regions can also qualify for these measures under the same rules and procedures if similarly affected by the crisis on the market for olives and olive oil.
Ka muude oliivikasvatuspiirkondade põllumajandustootjad ja oliivikasvatusega tegelevad ühistud vastavad kõnealuste meetmete puhul esitatud tingimustele samade õigus- ja menetlusnormide alusel, kui oliivi- ja oliiviõlituru kriis on neile avaldanud samasugust mõju.
The Article defines an agricultural holding or an olive-growing cooperative primarily engaged in olive growing as an entity that derives at least 50 % of its gross commercial production from olives.
Kõnealuses artiklis määratletakse peamiselt oliivikasvatusega tegeleva põllumajandustootjana või oliivikasvatuse ühistuna üksus, kelle kaubanduslikust kogutoodangust moodustavad oliivid vähemalt 50 %.
On 3 April 2002, the Commission took a final negative decision with respect to the aid provided for by Article 4 of Law No 290/99.
aprillil 2002 tegi komisjon seaduse nr 290/99 artiklis 4 sätestatud abi kohta lõpliku eitava otsuse.
As clearly indicated in the decision, however, the decision did not concern, nor extended its effects to farming, operating and improvement loans which expired on 31 March 1998 for which an extension was provided for by Article 4 of Law No 290/99.
Nagu selgelt märgitud, ei käsitlenud kõnealune otsus 31. märtsil 1998. aastal lõppenud tagasimaksetähtajaga põllumajandus-, käibekapitali- ja arengulaene, mille tagasimaksmise tähtaega pikendati seaduse nr 290/99 artikliga 4, samuti ei laienenud neile otsuse kohaldamisala.
These loans therefore still need to be assessed.
Seetõttu tuleb kõnealuseid laene veel hinnata.
Law No 252/91 of 8 August 1991
augusti 1991. aasta seadus nr 252/91
The other law referred to in Article 5 as a legal basis for the granting of various forms of aid is Law No 252/91 amending Law No 87/90 on urgent animal husbandry measures.
Mitmesuguses vormis abi andmise teise õigusliku alusena on artiklis 5 osutatud seadusele nr 252/91, millega muudetakse seadust nr 87/90 loomakasvatuses võetavate kiireloomuliste meetmete kohta.
It variously assists exceptional animal husbandry measures in the form of integrated projects of national importance, for which it also authorises the relevant appropriations.
Sellega toetatakse mitmeti loomakasvatuses võetavaid erakorralisi meetmeid riikliku tähtsusega integreeritud projektide vormis, mille jaoks lubab seadus samuti teha asjakohaseid eraldisi.
The Law also provides for the incorporation of a joint stock company where 51 % of the shares is owned by the Ministry for Agricultural and Forestry Policy which will be entrusted with the following tasks:
Lisaks nähakse kõnealuses seaduses ette sellise aktsiaseltsi asutamine, mille 51 % aktsiate omanikuks on põllumajandus- ja metsandusministeerium, kusjuures aktsiaseltsi ülesanded on järgmised:
providing guarantees on loans;
laenutagatiste andmine;
carrying out funding operations;
rahastamise korraldamine;
granting financing with respect to rescuing and restructuring operations and winding-up of companies;
ettevõtete päästmise ja ümberkorraldamise ning lõpetamise rahastamine;
buying shares of companies carrying out special projects.
eriprojekte teostavates ettevõtetes osaluse omandamine.
Livestock farmers operating in the production, processing and marketing of meat products.
Lihatoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevad loomakasvatajad.
The total updated budget to carry out the integrated projects amounts to:
Integreeritud projektide ajakohastatud kogueelarve on:
Law No 252/91: ITL 97015515581 (about EUR 50 million);
seadus nr 252/91: 97015515581 Itaalia liiri (ligikaudu 50 miljonit eurot);
Law No 67/88 (development loans): ITL 6349660726 (about EUR 3,280 million);
seadus nr 67/88 (arengulaenud): 6349660726 Itaalia liiri (ligikaudu 3,280 miljonit eurot);
Law No 67/88 (consolidation loans): ITL 1968222804 (about EUR 1,016 million).
seadus nr 67/88 (konsolideerimislaenud): 1968222804 Itaalia liiri (ligikaudu 1,016 miljonit eurot).
Article 5 of Law No 290/99 lays down the conditions under which the credit subsidies on loans contracted under specific legislative acts can continue to apply even where some of the conditions initially laid down have not been met.
Seaduse nr 290/99 artiklis 5 on sätestatud tingimused eriõigusaktide alusel sõlmitud laenulepingute puhul antud laenutoetuste andmise jätkamiseks isegi siis, kui mõni algselt kehtestatud tingimus ei ole täidetud.
At the time the Commission decided to initiate the procedure provided for by Article 88(2) of the Treaty, no background information was available on the Laws referred to by Article 5, which are strictly related to the assessment of the abovementioned Article.
Sel ajal kui komisjon otsustas algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse, puudus taustteave artiklis 5 osutatud seaduste kohta, mis on otseselt seotud kõnealuse artikli hindamisega.
The Italian authorities sent the texts of these two laws (Law No 252/91 and Law No 67/88) to the Commission at its express request.
Itaalia ametiasutused esitasid komisjonile tema nõudmisel kahe kõnealuse seaduse (seaduste nr 252/91 ja nr 67/88) tekstid.
However, when the Commission decided to initiate the procedure provided for by Article 88(2) of the Treaty, the Italian authorities had supplied no further information or additional data on these laws or on the aid measures they set up.
Pärast seda kui komisjon otsustas algatada asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetluse, ei ole Itaalia ametiasutused kõnealuste seaduste ega seadustes sätestatud abimeetmete kohta lisateavet ega -andmeid esitanud.
The Commission was not in a position to decide whether Article 5 of Law No 290/99 related to aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty because Italian authorities had not provided clear information on the issue.
Komisjonil ei olnud võimalik otsustada, kas seaduse nr 290/99 artikkel 5 on seotud abiga EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses või mitte, kuna Itaalia ametiasutused ei esitanud sellekohast selget teavet.
However, by enabling certain agricultural undertakings to continue to benefit from specific aid measures even in cases of non-compliance with all the initial eligibility requirements, the measure seemed to favour these undertakings with respect to those which, in the same situation, were compliant.
Sellegipoolest tundus, et võimaldades teatud põllumajandusettevõtjatel jätkata eriabimeetmete kaudu toetuste saamist isegi siis, kui nad ei vastanud kõikidele algsetele abikõlblikkuse nõuetele, soodustatakse meetmega kõnealuseid ettevõtjaid võrreldes teiste ettevõtjatega, kes samas olukorras vastasid abikõlblikkuse nõuetele.
As a consequence, the measure provided for by Article 5 led to at least a presumption of aid which, in the absence of information on the part of the Italian authorities, could only be clarified by initiating the procedure provided for by Article 88(2) of the EC Treaty.
Selle tulemusena võis artiklis 5 sätestatud meetme puhul abi olemasolu vähemalt eeldada, ja kuna Itaalia ametiasutused ei olnud teavet esitanud, sai sellesse selgust tuua ainult EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetluse algatamise kaudu.
Moreover, Article 5 of Law No 290/99 could not be assessed in isolation from the instruments which constituted the legal basis for granting those particular benefits (credit subsidies and financing) it referred to, namely Article 15(16) of Law No 67/88 and Law No 252/91.
Pealegi ei saanud seaduse nr 290/99 artiklit 5 hinnata eraldi õigusaktidest, mis olid kõnealuses artiklis osutatud eriomaste hüvede (laenutoetused ja rahastamine) andmise õiguslikuks aluseks, nimelt seaduse nr 67/88 artikli 15 lõige 16 ja seadus nr 252/91.
The texts of these instruments were sent by the Italian authorities to the Commission at its express request.
Itaalia ametiasutused esitasid komisjonile kõnealuste õigusaktide tekstid komisjoni nõudmisel.
They clearly provide for State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Nendes on kahtlemata sätestatud riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
In particular, Article 15(16) of Law No 67/88 provides for the granting of soft loans to agricultural cooperatives and consortia for which a maximum interest subsidy of 10 % may be granted.
Täpsemalt nähakse seaduse nr 67/88 artikli 15 lõikega 16 ette põllumajandusühistutele ja nende ühendustele soodustingimustega laenude andmine, mille puhul võib intressitoetust anda kuni 10 %.