natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 10 August 2004, the Commission initiated a partial interim review of Regulation (EC) No 1601/2001 in accordance with Article 11(3) of the basic Regulation, limited in scope to the examination of dumping as far as ChSPZ and another Russian producer are concerned [4].
augustil 2004 algatas komisjon kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 määruse (EÜ) nr 1601/2001 osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus äriühingu ChSPZ ja ühe teise Venemaa tootjaga seotud dumpingu uurimisega. [4]
As explained in a notice published in the Official Journal of the European Union [5], ChSPZ's name was changed to Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz, applicable as of 1 January 2006.
Nagu juba Euroopa Liidu Teatajas [5] avaldatud teatises selgitatud, muutus äriühingu ChSPZ nimi, milleks on alates 1. jaanuarist 2006 Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz.
On 3 August 2006, the Commission initiated an expiry review of Council Regulation (EC) No 1601/2001 [6].
augustil 2006 algatas komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 1601/2001 [6] aegumise läbivaatamise.
On 22 March 2007 [7], the Commission initiated a partial interim review of Regulation (EC) No 1601/2001 limited in scope to the examination of dumping as far as Usha Siam is concerned.
märtsil 2007 [7] algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1601/2001 osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus äriühinguga Usha Siam seotud dumpingu uurimisega.
All three investigations have been concluded by Council Regulation (EC) No 1279/2007 [8] which imposed with certain amendments to the level of the duties the measures for Russia and repealed the measures for Thailand and Turkey.
Kõik kolm uurimist lõpetati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1279/2007, [8] millega kehtestati tollimaksumäära teataval määral muutes meetmed Venemaa suhtes ja tunnistati kehtetuks meetmed Tai ja Türgi suhtes.
WITHDRAWAL OF THE ACCEPTANCE OF THE UNDERTAKING OF CLOSED JOINT STOCK COMPANY SEVERTAL-METIZ, RUSSIA
ÄRIÜHINGU CLOSED JOINT STOCK COMPANY SEVERSTAL-METIZ (VENEMAA) HINNAKOHUSTUSELE ANTUD HEAKSKIIDU TÜHISTAMINE
As set out in recital 199-203 of Regulation (EC) No 1279/2007 and after having consulted all parties concerned, the undertaking of Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz in its current form is not appropriate to counteract the injurious effect of dumping, since it presents considerable monitoring and enforcement difficulties.
Pärast konsulteerimist kõigi asjaomaste isikutega leidis komisjon, et määruse (EÜ) nr 1279/2007 põhjenduste 199–203 kohaselt ei ole äriühingu Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz („SSM”) kohustused praegusel kujul asjakohased, et vähendada dumpingu kahjulikku mõju, kuna nendega kaasnevad olulised raskused järelevalvel ja rakendamisel.
The interim review revealed that since the acceptance of the undertaking in 2001 the product range of SSM had changed significantly.
Vahepealne läbivaatamine näitas, et pärast selle kohustuse heakskiitmist 2001. aastal on SSMi tootevalik oluliselt muutunud.
The undertaking classified the SWR produced by them in a considerable number of product types with significant price variations within each type.
Vastavalt kohustusele liigitati nende terastrosside toodang mitmeteks erinevateks tooteliikideks, mille hinnad üksteisest märkimisväärselt erinesid.
The review investigation confirmed that the company had serious problems in classifying the different product types properly and in accordance with the terms of the undertaking.
Uurimise käigus selgus, et äriühingul oli tõsiseid raskusi erinevate tooteliikide õige määratlemisega vastavalt kohustuse tingimustele.
This was partly due to accounting system limitations which did not allow them to properly distinguish between different SWR product types.
Osaliselt oli see tingitud raamatupidamissüsteemist, mis ei võimaldanud erinevaid terastrosside liike täpselt eristada.
Similar problems were already identified during the monitoring of the undertaking and led to a warning letter.
Samalaadseid probleeme oli täheldatud juba kohustuste jälgimise ajal, mistõttu oli esitatud hoiatuskiri.
It has therefore been concluded that the undertaking in its current form is no longer workable.
Seetõttu järeldati, et kohustus oma praegusel kujul enam ei toimi.
On this basis and in accordance with the relevant clauses of the undertaking, which authorise the Commission to unilaterally withdraw the acceptance of the undertaking, the Commission has decided to withdraw acceptance of the undertaking.
Selle põhjal ning kooskõlas kohustuse asjakohaste punktidega, millega volitatakse komisjoni ühepoolselt kohustusele antud heakskiitu tühistama, otsustas komisjon kohustusele antud heakskiidu tühistada.
The Commission informed the Russian authorities and the Russian exporting producer concerned that it proposed to withdraw the acceptance of the current undertaking.
Komisjon teatas Venemaa ametivõimudele ja Venemaa eksportivale tootjale, et tegi ettepaneku kehtivale kohustusele antud heakskiit tühistada.
REPEAL OF THE ACCEPTANCE OF THE UNDERTAKING OF USHA SIAM STEEL IND. PUBLIC COMPANY LTD., THAILAND
ÄRIÜHINGU USHA SIAM STEEL IND. PUBLIC COMPANY LTD. (TAI) HINNAKOHUSTUSELE ANTUD HEAKSKIIDU TÜHISTAMINE
In the light of the findings regarding Thailand and as set out in recital 209 of Regulation (EC) No 1279/2007 anti-dumping measures against imports of the product concerned originating in this country are repealed.
Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1279/2007 põhjenduses 209 Tai suhtes tehtud järeldusi, tunnistatakse kõnealusest riigist pärit asjaomase toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed kehtetuks.
As a consequence, the undertaking offered by Usha Siam should be repealed.
Sellest lähtuvalt tuleks äriühingu Usha Siam pakutud kohustus tühistada.
REPEAL OF DECISION 2001/602/EC
OTSUSE 2001/602/EÜ KEHTETUKS TUNNISTAMINE
In the light of the above, Decision 2001/602/EC accepting undertakings from the two companies mentioned above should be repealed,
Eespool esitatut silmas pidades tuleks tühistada otsus 2001/602/EÜ, millega kiideti heaks ülalnimetatud äriühingute kohustused.
Decision 2001/602/EC is hereby repealed.
Otsus 2001/602/EÜ tunnistatakse kehtetuks.
Done at Brussels, 30 October 2007.
Brüssel, 30. oktoober 2007
OJ C 202, 10.8.2004, p. 12.
ELT C 202, 10.8.2004, lk 12.
OJ C 51, 1.3.2006, p. 2.
ELT C 51, 1.3.2006, lk 2.
OJ C 181, 3.8.2006, p. 15.
ELT C 181, 3.8.2006, lk 15.
OJ C 66, 22.3.2007, p. 14.
ELT C 66, 22.3.2007, lk 14.
exempting the production and sale of electricity in Sweden from the application of Directive 2004/17/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 coordinating the procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and postal services sectors
millega vabastatakse elektritootmine ja -müük Rootsis Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest
(notified under document number C(2007) 5197)
(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5197 all)
Having regard to the request submitted by the Kingdom of Sweden by e-mail of 29 June 2007,
võttes arvesse Rootsi Kuningriigi 29. juunil 2007. aastal e-kirja teel esitatud taotlust,
I. Facts
I. Asjaolud
On 29 June 2007, Sweden transmitted a request pursuant to Article 30(4) of Directive 2004/17/EC to the Commission by e-mail.
juunil 2007 edastas Rootsi komisjonile e-posti teel taotluse vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõikele 4.
The Commission requested additional information by e-mail of 20 July 2007, which, following a prolongation of the initial deadline, was transmitted by the Swedish authorities by e-mail of 17 August 2007.
Komisjon nõudis 20. juuli 2007. aasta e-kirjas täiendavat teavet, mille Rootsi ametiasutused saatsid pärast esialgse tähtaja pikendamist 17. augusti 2007. aasta e-kirjaga.
The request submitted by the Kingdom of Sweden concerns production and sale (wholesale and retail) of electricity.
Rootsi Kuningriigi esitatud taotluses käsitletakse elektritootmist ja -müüki (hulgi- ja jaemüüki).
The request is accompanied by the conclusions of the independent national authority, Konkurrensverket (the Swedish Competition Authority), that the conditions for the applicability of Article 30(1) of Directive 2004/17/EC would be met.
Taotlusele on lisatud riigi sõltumatu ametiasutuse Konkurrensverket (Rootsi Konkurentsiamet) järeldus, mille kohaselt on tingimused direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohaldamiseks täidetud.
This legislation is listed in Annex XI of Directive 2004/17/EC, which, for the electricity sector, refers to Directive 96/92/EC of the European Parliament and of the Council of 19 December 1996 concerning common rules for the internal market in electricity [2].
Nimetatud õigusaktid on loetletud direktiivi 2004/17/EÜ XI lisas, kusjuures elektrisektorit käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta direktiivis 96/92/EÜ elektri siseturu ühiseeskirjade kohta.
Sweden has implemented and applied not only Directive 96/92/EC but also Directive 2003/54/EC, opting for full ownership unbundling for transmission networks and legal and functional unbundling for distribution networks except for the smallest companies, which are exempted from the requirements of functional unbundling.
Rootsi on rakendanud nii direktiivi 96/92/EÜ kui ka direktiivi 2003/54/EÜ ja kohaldab neid ning on valinud põhivõrgu omandisuhete täieliku eristamise ja jaotusvõrgu õigusliku ja funktsioonilise eristamise, välja arvatud väikeste äriühingute puhul, mille suhtes funktsioonilise eristamise nõudeid ei kohaldata.
Consequently, and in accordance with the first subparagraph of Article 30(3), access to the market should be deemed not to be restricted.
Sellest tulenevalt ja vastavalt artikli 30 lõike 3 esimesele lõigule tuleb juurdepääsu pidada mittepiiratuks.
Given the characteristics of the markets concerned, further criteria should also be taken into account such as the degree of liquidity, the functioning of the balancing market, price competition and the degree of customer switching.
Arvestades asjaomaste turgude omadusi, tuleb arvesse võtta täiendavaid kriteeriume, nagu nt likviidsuse tase, tasakaalustava turu toimimine, hinnakonkurents ja tarbijate poolt tarnijavahetuste tase.
Assessment
Hinnang
The request submitted by Sweden concerns production as well as the sale (wholesale and retail) of electricity.
Rootsi esitatud taotluses käsitletakse nii elektritootmist kui ka -müüki (hulgi- ja jaemüüki).
The wholesale electricity market in Sweden is to a large degree integrated into the Nordic power market, which consists of Denmark, Norway, Sweden and Finland.
Rootsi elektri hulgimüügiturg on suures osas integreeritud Põhjamaade energiaturuga, mille moodustavad Taani, Norra, Rootsi ja Soome.
It consists of a bilateral trading market between generators on one hand and suppliers and industrial companies on the other hand, and a voluntary Nordic power exchange ‘Nord Pool’ which has a spot market and a forward market.
Kõnealune turg koosneb kahepoolsest turust ühelt poolt tootjate ning teiselt poolt tarnijate ja tööstusettevõtjate vahel ning vabatahtlikust Põhjamaade elektribörsist Nord Pool, kuhu kuuluvad hetketurg ja forvardturg.
This and the integrated market design of ‘Nord Pool’ [4] shows that there is a clear development towards a Nordic regional wholesale market.
See ning integreeritud turu Nord Pooli toimimise mudel [4] näitavad selget suundumust Põhjamaade piirkondliku hulgimüügituru suunas.
However, transmission bottlenecks (congestion) part of the time divide the Nordic area up into six geographically distinct price areas, of which Sweden is one.
Jaotusvõrgu kitsaskohad (ülekoormus) jaotavad siiski Põhjamaade piirkonna mõnikord kuueks geograafiliseks hinnapiirkonnaks, millest üks on Rootsi.
Sweden has five main connections between its networks and those of other parts of the European Economic Area (Western Denmark — Sweden, Eastern Denmark — Sweden, Sweden — Southern Norway, Sweden — Northern Norway and Sweden — Finland).
Rootsi võrkudel on viis peamist ühendust Euroopa Majanduspiirkonna muude osadega (Lääne-Taani, Ida-Taani, Lõuna-Norra, Põhja-Norra ja Soome).
In 2005, the most congested of these five connections was congested for 52 % of the time and the least congested for 8 % of the time [5].
aastal oli kõnealusest viiest ühendusest koormatuim ühendus ülekoormatud 52 % koguajast ja kõige vähem koormatud ühendus oli ülekoormatud 8 % koguajast.
However, this seldom occurred simultaneously on all five connections.
Ülekoormust tuli harva ette kõigil viiel ühendusel korraga.
Thus, according to the Swedish authorities, Sweden was a fully separate price area, that is, it had no connections with any other price area, during 0,5 % of the time in 2005.
Seega Rootsi ametiasutuste andmetel oli Rootsi täiesti eraldiseisev hinnapiirkond, st tal puudusid ühendused muude hinnapiirkondadega 0,5 % koguajast 2005. aastal.
Furthermore, an overview of the number of areas connected with Sweden since 2001 shows that Sweden was connected to at least 4 of the then 6 other price areas — Norway was then divided into three areas as opposed to the current two — in 82,4 % of the time [6].
Lisaks nähtub mitmest Rootsiga alates 2001. aastast ühendatud piirkonna ülevaatest, et Rootsi oli 82,4 % koguajast ühendatud vähemalt neljaga kuuest sel ajal muust hinnapiirkonnast – Norra oli sel ajal jaotatud praeguse kahe piirkonna asemel kolmeks piirkonnaks.
Consequently, and in line with previous Commission practice [7], the issue of whether the market is national or regional will be left open as the result of the analysis remains the same whether it is based on a narrow or a broader definition.
Sellest tulenevalt ja kooskõlas komisjoni varasema praktikaga [7] jäetakse küsimus, kas turg on riigisisene või piirkondlik, lahtiseks, kuna analüüsi tulemus on sama sõltumata sellest, kas selle aluseks on võetud kitsas või laiem määratlus.
For essentially the same reasons, there is also a clear development towards a Nordic regional market in the case of electricity production, although transmission bottlenecks and the limits to capacity — of the order of 24 % of the installed generation capacity in Sweden — of the connections between the Swedish networks and those of other areas of the European Economic Area can have the effect of temporarily limiting the market to the territory of Sweden.
Sisuliselt samadel põhjustel areneb ka elektrienergia tootmine selgelt Põhjamaade piirkondliku turu suunas, kuigi jaotusvõrgu kitsaskohad ning Rootsi võrkude – ligikaudu 24 % Rootsis installeeritud tootmisvõimsusest – ja Euroopa Majanduspiirkonna ühenduste piiratud võimsus võib ajutiselt piirata turu Rootsi territooriumiga.
Here as well the issue of whether the market is national or regional will be left open as the result of the analysis remains the same whether it is based on a narrow or a broader definition.
Ka siin jäetakse küsimus, kas turg on riigisisene või piirkondlik, lahtiseks, kuna analüüsi tulemus on sama sõltumata sellest, kas selle aluseks on võetud kitsas või laiem määratlus.
As confirmed by the Swedish authorities, the retail market area corresponds to the territory of Sweden, due to, among others, differences in taxation and the rules for balance responsibility between Nordic countries.
Rootsi ametiasutuste kinnitusel on jaemüügiturg Rootsi territoorium, mis tuleneb muu hulgas maksustamise ja bilansivastutuse eeskirjade erinevustest Põhjamaades.
Furthermore, Konkurrensverket explicitly states that the retail market ‘is national, primarily because several technical and regulatory obstacles prevent the end user from buying electricity from energy brokers in other countries.’
Pealegi rõhutab Konkurrensverket sõnaselgelt, et jaemüügiturg on „riigisisene peamiselt seetõttu, et mitmete tehniliste ja regulatiivsete tõketega takistatakse lõppkasutajal osta elektrit teiste riikide elektrienergia vahendajatelt”.
The Communication from the Commission to the Council and the European Parliament: Report on progress in creating the internal gas and electricity market [8], hereafter referred to as the ‘2005 Report’ states that ‘many national markets display a high degree of concentration of the industry, impeding the development of effective competition’ [9].
Vastavalt komisjoni teatisele nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Aruanne gaasi ja elektrienergia siseturu loomise edenemise kohta” [8] (edaspidi „2005. aasta aruanne”) „on paljudel riigisisestel turgudel suur tööstuse kontsentratsioon, mis takistab tõhusa konkurentsi arengut”.
Consequently, it considered that, in respect of electricity generation, ‘one indicator for the degree of competition on national markets is the total market share of the biggest three producers’ [10].
Sellest tulenevalt leidis komisjon, et elektritootmisel „siseriiklikul turul esineva konkurentsi puhul on üks näitaja koguturuosa, mida jagavad kolm suurimat tootjat”.
According to the ‘Technical Annex’ [11], the aggregate market share of the three largest generators of the total production in the Nordic area is 40 % [12], which is a satisfactorily low level.
Vastavalt „Tehnilisele lisale” [11] on kolme suurima elektritootja turuosa Põhjamaade turu kogutoodangust 40 %, [12] mis on piisavalt madal tase.
When referred to the Swedish territory, the aggregate market shares of the three largest generators are, of course, higher at 86,7 % [13] in 2004.
Rootsi territooriumil on kolme suurima elektritootja koguturuosa loomulikult suurem, moodustades 2004. aastal 86,7 %.
However, the periods in which the Swedish market is isolated were limited to 0,5 % of the time in 2005 [14].
Perioode, mil Rootsi turg on eraldatud, on siiski vähe, moodustades 2005. aastal 0,5 % koguajast.
There is therefore during significant parts of the year a competitive pressure on the Swedish market deriving from the potential to import electricity from outside the Swedish territory, the more so as no transmission fee is charged between the Nordic countries.
Seetõttu on Rootsi turul konkurentsisurve märkimisväärsel osal aastast, sest elektrit on võimalik saada väljastpoolt Rootsi territooriumi, seda enam, et Põhjamaade vahel ei küsita edastustasusid.
The frequently uncongested links between Sweden and other price areas ensure that investment in the electricity sector inside the Swedish territory cannot be made without taking into account other producers in the Nordic market.
Kuna ühendused Rootsi ja muude hinnapiirkondade vahel on harva ülekoormatud, ei saa Rootsi territooriumil teha investeeringuid, arvestamata teisi Põhjamaade tootjaid.
These factors should therefore be taken as an indication of direct exposure to competition for the production market whether taken as the national Swedish market or the emerging regional one.
Kõnealuseid tegureid tuleb seetõttu pidada tootmisturu otsese konkurentsile avatuse näitajateks nii Rootsi siseturu kui ka areneva piirkondliku turu puhul.
The degree of concentration is also a good indicator of competition on the wholesale market for electricity as is the degree of liquidity.
Elektrienergia hulgimüügiturul on headeks konkurentsi kirjeldavateks näitajateks ka kontsentratsioon ja likviidsus.
At the regional level, 42,82 % of electricity consumption in the Nordic countries was sold through Nord Pool Spot AS — the voluntary Nordic power exchange described in recital 9 — in 2004-2005 [15].
Piirkondlikult tasandil oli eespool üheksandas põhjenduses nimetatud Põhjamaade vabatahtliku elektribörsi Nord Pool Spot ASi turuosa aastatel 2004–2005 42,82 % Põhjamaade elektritarbimisest.
According to the Final Report, on that type of power exchange ‘the concentration in generation finds […] direct expression in a rather stable equivalent [16] concentration in the power exchanges’ [17].
Lõpparuande kohaselt sellist liiki elektribörsi puhul „väljendub elektritootmise kontsentratsioon […] otseselt pigem stabiilse ekvivalendi [16]kontsentratsioonis elektribörsidel”.
For the three largest generators in the Nordic area, this amounts to 40 % [18], which, referred to a regional market, is at a satisfactory level.
Põhjamaade turu kolme suurima elektritootja puhul moodustab kõnealune osa 40 %, [18] mis on piisav tase, kuna tegemist on piirkondliku turuga.
When referred to the sole Swedish market, the aggregate market shares of the three largest actors on the wholesale market are, of course, higher at 86 % [19] in 2006.
Üksnes Rootsi hulgimüügiturul on kolme suurima elektritootja koguturuosa loomulikult suurem, moodustades 2006. aastal 86 %.
It should, however, be stressed that there is competition between the three large and several smaller wholesale actors on the Swedish market.
Tuleks siiski rõhutada, et Rootsi turul on konkurents kolme suurima ja mitmete väiksemate elektri hulgitootjate vahel.
Furthermore, as regards the connection to the Nordic area, it should be noted again that the aforementioned bottleneck problems (congestion) are not constant, only temporary.
Lisaks tuleb Põhjamaade piirkonna ühenduse puhul uuesti märkida, et eespool nimetatud kitsaskoha (ülekoormuse) probleemid ei ole pidevad, vaid ainult ajutised.
There is therefore, in addition to domestic competition, a frequent external competitive pressure on the Swedish market deriving from the potential to obtain electricity from outside the Swedish territory.
Seetõttu on Rootsi turul lisaks riigisisesele konkurentsile pidev väline konkurentsisurve, sest elektrit on võimalik saada väljastpoolt Rootsi territooriumi.
This is the more so as Sweden is the third biggest net importer of electricity in the EU in terms of percentage of its domestic consumption [20] and no transmission fee is charged between the Nordic countries.
Seda enam, et Rootsi on ELis suuruselt kolmas elektri netoimportija, lähtudes osatähtsusest riigisiseses tarbimises, [20] ning Põhjamaade vahel ei küsita edastustasusid.
It should further be noted that the conditions of competition in wholesale trade in electricity are also greatly influenced by financial trade in electricity in the market area concerned, which, in terms of volume via Nord Pool, represented almost twice the amount consumed in the Nordic countries in 2005 [21] (and, if other identified transactions such as OTC — Over The Counter or direct sale — are included, more than five times the amount in 2005 [22]).
Lisaks tuleb märkida, et elektri hulgimüügi konkurentsitingimusi mõjutab oluliselt turul toimuv elektri finantskaubandus asjaomases turupiirkonnas, mis Nord Pooli vahendusel oli mahult peaaegu kaks korda suurem Põhjamaade elektritarbimise mahust 2005. aastal [21] (ning kui kaasata muud tuvastatavad tehingud nagu börsivälised tehingud või otsemüük, siis 2005. aasta mahust üle viie korra suurem).
In the Technical Annex [23], this degree of liquidity was considered as being satisfactory, i. e. it is such as to constitute an indicator of a well-functioning and competitive market.
Tehnilises lisas nenditakse, [23] et sellist likviidsuse astet võib pidada piisavaks, st see näitab, et turg toimib hästi ja seal on konkurents.
Given the strong link between the Swedish wholesale market and the Nordic market, this degree of liquidity should also be considered as providing a competitive pressure on the Swedish market.
Arvestades tugevat seost Rootsi hulgimüügituru ja Põhjamaade turu vahel, võib sellist likviidsuse astet samuti pidada Rootsi turul konkurentsisurvet osutavaks.
The Final Report also ranges Nord Pool among the ‘most liquid and efficient wholesale electricity markets’ [24].
Lisaks kuulub Nord Pool lõpparuande kohaselt likviidseimate ja tõhusaimate elektrienergia hulgimüügiturgude hulka.
These factors should therefore be taken as an indication of direct exposure to competition for the wholesale market whether taken as the national Swedish market or the emerging regional one.
Kõnealuseid tegureid tuleb seetõttu pidada hulgimüügituru otsese konkurentsile avatuse näitajateks nii Rootsi siseturu kui areneva piirkondliku turu puhul.