natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In that event, the Commission may submit to the Council an amended proposal or present a legislative proposal on the basis of the Treaty;
Sellisel juhul võib komisjon esitada nõukogule muudetud ettepaneku või seadusandliku ettepaneku asutamislepingu alusel;
if the Council envisages adopting the proposed measures, it shall without delay submit them to the European Parliament.
kui nõukogu kavatseb esitatud meetmed vastu võtta, esitab ta need viivitamata Euroopa Parlamendile.
If the Council does not act within the two-month period, the Commission shall without delay submit the measures for scrutiny by the European Parliament;
Kui nõukogu ei võta eespool nimetatud kahekuulise tähtaja jooksul otsust vastu, esitab komisjon meetmed viivitamata Euroopa Parlamendile;
the European Parliament, acting by a majority of its component members within four months from the forwarding of the proposal in accordance with point (a), may oppose the adoption of the measures in question, justifying their opposition by indicating that the proposed measures exceed the implementing powers provided for in the basic instrument or are not compatible with the aim or the content of the basic instrument or do not respect the principles of subsidiarity or proportionality;
Euroopa Parlament võib oma liikmete häälteenamusega väljendada vastuseisu kõnealuste meetmete vastuvõtmisele nelja kuu jooksul alates ettepaneku edastamise kuupäevast kooskõlas punktiga a, põhjendades oma vastuseisu sellega, et esitatud meetmed ületavad põhiaktis ettenähtud rakendusvolitusi, ei ole kooskõlas põhiakti eesmärgi või sisuga või ei pea kinni subsidiaarsuse või proportsionaalsuse põhimõtetest;
if, within that period, the European Parliament opposes the proposed measures, the latter shall not be adopted.
kui Euroopa Parlament väljendab esitatud meetmete suhtes selle tähtaja jooksul vastuseisu, siis meetmeid vastu ei võeta.
if, on expiry of that period, the European Parliament has not opposed the proposed measures, the latter shall be adopted by the Council or by the Commission, as the case may be.
kui Euroopa Parlament ei ole eespool nimetatud tähtaja jooksul oma vastuseisu esitatud meetmete suhtes väljendanud, võtab kas nõukogu või komisjon need meetmed vastu.
By way of derogation from paragraphs 3 and 4, a basic instrument may in duly substantiated exceptional cases provide:
Erandina lõigetest 3 ja 4 võib põhiakt nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel ette näha, et:
that the time-limits laid down in paragraphs 3(c), 4(b) and 4(e) shall be extended by an additional month, when justified by the complexity of the measures; or
käesoleva artikli lõike 3 punktiga c ning lõike 4 punktidega b ja e sätestatud tähtaegu pikendatakse täiendavalt ühe kuu võrra, kui see on meetmete keerukuse tõttu põhjendatud, või
that the time-limits laid down in paragraphs 3(c), 4(b) and 4(e) shall be curtailed where justified on the grounds of efficiency.
käesoleva artikli lõike 3 punktiga c ning lõike 4 punktidega b ja e sätestatud tähtaegu lühendatakse, kui see on tõhususe eesmärgil põhjendatud.
A basic instrument may provide that if, on imperative grounds of urgency, the timelimits for the regulatory procedure with scrutiny referred to in paragraphs 3, 4 and 5 cannot be complied with, the following procedure shall apply:
Põhiaktiga võib sätestada, et juhul, kui tungiva kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kinni pidada lõigetes 3, 4 ja 5 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse tähtaegadest, kohaldatakse järgmist menetlust:
if the measures envisaged by the Commission are in accordance with the opinion of the Committee, the Commission shall adopt the measures, which shall immediately be implemented.
kui komisjoni poolt kavandatud meetmed on kooskõlas komitee arvamusega, võtab komisjon need koheselt rakendatavad meetmed vastu.
The Commission shall without delay communicate them to the European Parliament and to the Council;
Komisjon teavitab nendest viivitamata Euroopa Parlamenti ja nõukogu;
within a time-limit of one month following that communication, the European Parliament, acting by a majority of its component members, or the Council, acting by a qualified majority, may oppose the measures adopted by the Commission, on the grounds that the measures exceed the implementing powers provided for in the basic instrument or are not compatible with the aim or the content of the basic instrument or do not respect the principles of subsidiarity or proportionality;
ühe kuu jooksul pärast nimetatud teavitamist võivad Euroopa Parlament oma liikmete häälteenamusega või nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega väljendada vastuseisu komisjoni poolt vastuvõetud meetmetele, põhjendades oma vastuseisu sellega, et meetmed ületavad põhiaktis ettenähtud rakendusvolitusi, ei ole kooskõlas põhiakti eesmärgi või sisuga või ei pea kinni subsidiaarsuse või proportsionaalsuse põhimõtetest;
in the event of opposition by the European Parliament or the Council, the Commission shall repeal the measures.
Euroopa Parlamendi või nõukogu vastuseisu korral tühistab komisjon meetmed.
It may however provisionally maintain the measures in force if warranted on health protection, safety or environmental grounds.
Komisjon võib siiski meetmeid ajutiselt jõus hoida juhul, kui seda õigustavad tervise-, ohutus- või keskkonnakaitsega seonduvad põhjused.
In that event, it shall without delay submit to the Committee an amended draft of the measures or a legislative proposal on the basis of the Treaty.
Sellisel juhul esitab komisjon komiteele viivitamata meetmete muudetud eelnõu või seadusandliku ettepaneku asutamislepingu alusel.
The provisional measures shall remain in force until they are replaced by a definitive instrument.’.
Ajutised meetmed jäävad jõusse seni, kuni need asendatakse lõpliku õigusaktiga.”
In Article 7(3) at the end of the first sentence, the following shall be added:
Artikli 7 lõike 3 esimese lause lõppu lisatakse järgmised sõnad:
‘following arrangements which ensure that the transmission system is transparent and that the information forwarded and the various stages of the procedure are identified.’.
“järgides edastamissüsteemi läbipaistvust ning edastatud teabe ja menetluse erinevate etappide määratlemist tagavat korda.”
Done at Brussels, 17 July 2006.
Brüssel, 17. juuli 2006
at the end of recital 5, the following shall be added:
põhjenduse lõppu lisatakse sõnad:
‘with the exception of those governing the regulatory procedure with scrutiny’;
“, välja arvatud kontrolliga regulatiivmenetluse puhul”.
in Article 1:
Artikli 1 viimases reas:
‘5a’ shall be inserted between ‘5’ and ‘and 6’ in the last line;
numbrite “5” ja “6” vahele lisatakse “5a”.
on the State Aid which the Federal Republic of Germany has implemented for the introduction of digital terrestrial television (DVB-T) in Berlin-Brandenburg
riigiabi kohta, mida Saksamaa Liitvabariik on kasutanud maapealse digitaaltelevisiooni (DVB-T) kasutuselevõtmiseks Berliin-Brandenburgis
(notified under document number C(2005) 3903)
(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3903 all)
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 88(2) thereof,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 88 lõiget 2,
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions [1],
olles kutsunud üles huvitatud isikuid esitama oma märkusi vastavalt nimetatud sätetele, [1]
Having regard to those comments,
võttes neid märkusi arvesse,
By fax of 16 December 2002, the Association of Private Cable Network Operators (Verband Privater Kabelnetzbetreiber e.V., hereinafter ‘ANGA’) filed a complaint concerning the financing of digital terrestrial television (DVB-T) in Berlin-Brandenburg [2].
Erakaabellevioperaatorite assotsiatsioon (Verband Privater Kabelnetzbetreiber e.V., edaspidi “ANGA”) esitas 16. detsembrist 2002. aastast pärit faksiga kaebuse seoses maapealse digitaaltelevisiooni (DVB-T) rahastamisega Berliin-Brandenburgis.
By letter of 26 March 2003, it urged the Commission to initiate the procedure and to suspend the granting of the aid.
Oma kirjaga 26. märtsist 2003 kannustasid nad komisjoni algatama menetlust ja peatama abi andmise.
On 1 October 2003 a meeting took place between the Commission departments and the alleged provider of the aid, the Media Authority for Berlin-Brandenburg (Medienanstalt Berlin-Brandenburg,‘Mabb’).
oktoobril 2003. aastal leidis aset kohtumine komisjoni teenistuste ja väidetava abi andja, Berliin-Brandenburgi meediaametiasutuse (Medienanstalt Berlin-Brandenburg, “Mabb”), vahel.
Mabb supplied further information on 23 October 2003 and 4 February 2004.
Mabb andis lisainformatsiooni 23. oktoobril 2003. aastal ja 4. veebruaril 2004. aastal.
By letter of 23 December 2003, Kabel Baden-Württemberg GmbH & Co. KG (‘Kabel BW’) announced that it too would be submitting a complaint regarding the financing of DVB-T in Berlin-Brandenburg.
Oma kirjaga 23. detsembrist 2003 teatas Kabel Baden-Württemberg GmbH & Co. KG (“Kabel BW”), et esitab samuti kaebuse seoses DVB-T rahastamisega Berliin-Brandenburgis.
The complaint was submitted on 8 March 2004.
Kaebus esitati 8. märtsil 2004. aastal. Siiski otsustas komisjon, et kaebust ei uurita osana käesolevast ametlikust uurimismenetlusest.
However, the Commission decided that this complaint would not be examined as part of the present formal investigation procedure.
Kuna kaebus puudutab avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide (PSB-d) poolt määratud hindu nende maapealsete ringhäälinguvõimsuste rentimiseks kommerts-ringhäälinguorganisatsioonidele (CSB-d), lisati see PSB-de rahastamise üldisele uurimisele Saksamaal.
By letter of 14 July 2004, the Commission informed Germany that it had decided to initiate the formal investigation procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty in respect of the measure at issue (‘decision to initiate the procedure’).
Oma kirjaga 14. juulist 2004 informeeris komisjon Saksamaad, et on otsustanud alustada Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametlikku uurimismenetlust seoses küsimuse all oleva meetmega (“menetluse algatamise otsus”).
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union on 28 August 2004 [4].
Komisjoni otsus menetluse alustamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas28. augustil 2004. aastal.
The Commission called on interested parties to submit their comments on the measure.
Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused meetme kohta.
Following the extension of the deadline, Germany responded by letter of 4 October 2004 to the request for comments in the decision to initiate the procedure.
Pärast tähtaja pikendamist vastas Saksamaa märkuste esitamise palvele menetluse alustamise otsuse kohta kirjaga 4. oktoobrist 2004.a.
The Commission also received comments from the following interested parties: Nordic Satellite AB (‘NSAB’) [5], ProSiebenSat.1 Media AG (‘ProSiebenSat.1’) and the European Cable Communications Association (‘ECCA’) and Deutsche Telekom AG (‘DTAG’) [6], and the European Satellite Operators Association (‘ESOA’) [7].
Samuti sai komisjon märkused järgmistelt huvitatud isikutelt: Nordic Satellite AB (“NSAB”), [5]ProSiebenSat.1 Media AG (“ProSiebenSat.1”) ja Euroopa kaabelside assotsiatsioon (“ECCA”) ja Deutsche Telekom AG (“DTAG”), [6] ja Euroopa satelliitsideoperaatorite assotsiatsioon (“ESOA”).
By letter of 17 November 2004, the Commission forwarded those observations to Germany, which commented on them by letter of 16 December 2004.
Oma kirjaga 17. novembrist 2004 edastas komisjon need märkused Saksamaale, kes kommenteeris neid kirjaga 16. detsembrist 2004.
The Commission received further information from Mabb [8], from Deutscher Kabelverband [9], from ANGA [10], from DTAG [11] and from European Economic & Marketing Consultants GmbH (‘EE&MC’), acting on behalf of Kabel BW [12].
Komisjon sai lisainformatsiooni Mabb-ilt, [8]Deutscher Kabelverband’ilt, [9] ANGA-lt, [10] DTAG-ilt [11] ja European Economic & Marketing Consultants GmbH’lt (“EE & MC”), kes esindas Kabel BW’d.
In addition, the Commission Departments met with ECCA, Mabb, EE&MC and DTAG [13].
Lisaks kohtusid komisjoni talitused ECCA, Mabb-i, EE&MC ja DTAG-iga.
The Commission notified Germany of this information by letters of 14 June and 14 July 2005, to which it replied by letter of 15 August 2005.
Komisjon teavitas Saksamaad sellest informatsioonist kirjadega 14. juunist ja 14. juulist 2005, millele viimane vastas kirjaga 15. augustist 2005.
The present procedure is to be viewed against the background of the digitisation of broadcasting, which is affecting all the currently commonly available transmission platforms, i.e. cable, satellite and terrestrial.
Käesolevat menetlust tuleb vaadelda ringhäälingu digiteerimise taustal, mis mõjutab kõiki käesoleval ajal kättesaadaval olevaid sideplatvorme, st kaabel-, satelliit- ja maapealset sidet.
The aid in question is for terrestrial transmission, which, in analogue mode, can normally accommodate fewer than 10 television channels.
Küsimuse all olev abi on ette nähtud maapealsetele edastuskanalitele, mis analoogrežiimis mahutavad tavaliselt alla 10 telekanali.
In Berlin, however, the special circumstances that existed before the Wall came down meant that up to 13 channels could be broadcast terrestrially in analogue mode.
Berliinis enne müüri langemist soetatud spetsiaalne tingimus tähendas siiski, et kuni 13 kanalit on võimalik edastada maapealselt analoogrežiimis.
After digitisation, some 30 channels will be able to be broadcast terrestrially.
Pärast digiteerimist on võimalik maapealselt edastada umbes 30 kanalit.
Since the emergence of cable and satellite in the 1980s, the use of terrestrial broadcasting has fallen sharply in Germany.
Pärast kaabli ja satelliidi kasutuselevõttu 1980ndatel aastatel on maapealse ringhäälingu kasutamine Saksamaal oluliselt vähenenud.
According to data collected by AGF/GfK, the household reception figures for primary television sets in Germany were on 1 January 2005: 5,2 % terrestrial, 55,9 % cable and 38,9 % satellite [14].
Vastavalt AGF/GfK poolt kogutud andmetele olid 1. jaanuaril 2005. aastal Saksamaal majapidamise esmaste televiisorite vastuvõtuandmed järgmised: 5,2 % maapealne, 55,9 % kaabel ja 38,9 % satelliit.
According to data by ASTRA/Infratest, the share of terrestrial households in Germany was even lower, that is 3,8 % (end of 2004) [15].
Vastavalt ASTRA/Infratest-I andmetele oli maapealse sidega majapidamiste osa Saksamaal veelgi madalam, s.o. 3,8 % (2004. aasta lõpp).
For Berlin-Brandenburg, ASTRA/Infratest gives the following breakdown of household TV reception (end of 2004): 2,8 % terrestrial, 67,5 % cable and 29,7 % satellite.
Berliin-Brandenburgi jaoks annab ASTRA/Infratest järgmised andmed majapidamiste TV vastuvõtu jaotuse kohta (2004. aasta lõpp): 2,8 % maapealne, 67,5 % kaabel ja 29,7 % satelliit.
Data collected by institutions related to Mabb indicate for Berlin-Brandenburg a share of households with terrestrial reception for their primary television set of 5,3 % in 2004 [16].
Mabb-iga seotud asutuste poolt kogutud andmed näitavad Berliin-Brandenburgi jaoks 5,3 %list esmase televiisori maapealse vastuvõtuga majapidamiste osa 2004. aastal.
By 2005, the share of households in the urban areas (50 % of all households in the DVB-T area, ‘DVB-T core area’) was however at 11,4 % which demonstrates the importance of DVB-T reception in the areas with the best reception.
aastaks oli majapidamiste osa linnapiirkondades (50 % kõigist majapidamistest DVB-T piirkonnas, “DVB-T tuumikpiirkond”) siiski 11,4 %, mis näitab DVB-T vastuvõtu tähtsust parima vastuvõtuga piirkondades.
Market share of terrestrial platform country-wide and in Berlin-Brandenburg
Maapealse platvormi turuosa riigis ja Berliin-Brandenburgis
Germany (AGF/GfK) Berlin-Brandenburg (RBB/GARV) Berlin-Brandenburg (ASTRA/Infratest) Berlin-Brandenburg core area (GSDZ)
Saksamaa (AGF/GfK) Berliin-Brandenburg (RBB/GARV) Berliin-Brandenburg (ASTRA/Infratest) Berliin-Brandenburgi tuumikpiirkond (GSDZ)
In order to promote the digitisation of broadcasting transmission, the Digital Broadcasting Initiative (Initiative Digitaler Rundfunk, ‘IDR’) was launched at the end of 1997 by decision of Germany, following a decision by the Minister-Presidents of the Länder.
Et soodustada ringhäälingulevi digiteerimist, käivitati 1997. aasta lõpus Saksamaa otsusega digitaalringhäälingu initsiatiiv (Initiative Digitaler Rundfunk, “IDR”) pärast liidumaade peaministrite otsust.
Under this initiative, Germany, the Länder and various market participants drew up recommendations on digitisation.
Selle initsiatiivi alusel koostasid Saksamaa, liidumaad ja erinevad turul osalejad soovitused digiteerimise jaoks.
An initial IDR report was approved by Germany in August 1998 and then worked on as part of the IDR to produce a plan, the Startszenario 2000 [17].
Esialgne IDR raport kiideti Saksamaa poolt heaks 1998. aasta augustis ja edasi kasutati seda IDR osana, et välja töötada plaan, Startszenario 2000.
Among other things, the plan stated that the digitisation of cable, satellite and terrestrial broadcasting would be completed by 2010 at the latest.
Muude asjade hulgas konstateeris plaan, et kaabel-, satelliit- ja maapealse ringhäälingu digiteerimine lõpetatakse hiljemalt 2010. aastaks.
In the case of terrestrial broadcasting, the Länder of Berlin and Brandenburg were the first region in Germany to make joint preparations for the switch-over from analogue to digital terrestrial television (‘switch-over’).
Maapealse ringhäälingu puhul olid Berliini liidumaa ja Brandenburgi liidumaa esimeseks piirkonnaks Saksamaal, kes tegid ühiseid ettevalmistusi üleminekuks analoogselt maapealsele digitaaltelevisioonile (“üleminek”).
The relevant Land legislation was first made possible following the amendment to the State Treaty on cooperation between the two Länder in the field of broadcasting (‘State Media Treaty’) in November 1998 [18].
Asjassepuutuvad liidumaa õigusaktid muutusid esimest korda võimalikuks pärast muudatuste tegemist riigilepingusse kahe liidumaa koostöö kohta ringhäälingu alal (“riiklik meedialeping”) novembris 1998.
On 17 December 2001 the Media Council of Mabb decided to provide financial assistance for the switch-over.
[18]17. detsembril 2001. aastal otsustas Mabb-i meedianõukogu anda üleminekuks finantsabi.
In an agreement concluded on 13 February 2002 (‘Switch-over Agreement’), Mabb, the public service broadcasters ARD, ZDF and RBB (‘Rundfunk Berlin-Brandenburg’) [19] and the commercial broadcasters RTL Television ( ‘RTL Group’) and ProSiebenSat.1 decided on the basic features of the switch-over, including in particular a schedule for the individual phases of the switch-over and the allocation of a multiplex to each of the five operators [20].
veebruaril 2002. aastal sõlmitud kokkuleppes (“üleminekukokkulepe”) määrasid Mabb, avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid ARD, ZDF ja RBB (“Rundfunk Berlin-Brandenburg”) [19] ja kommertsringhäälinguorganisatsioonid RTL Television (“RTLi kontsern”) ja ProSiebenSat.1 kindlaks ülemineku põhitingimused, kaasa arvatud eriti ülemineku eri faaside graafiku ja multipleksi eraldamise igale viiest operaatorist. [20]
In general, digital terrestrial broadcasting concerns two types of operators which may or may not be integrated: network operators, which take care of the transmission of broadcasting signals, and broadcasters, which package content.
Üldiselt puudutab digitaalne maapealne ringhääling kaht tüüpi operaatoreid, kes võivad olla integreeritud või mitte: võrguoperaatorid, kes hoolitsevad ringhäälingusignaalide edastamise eest, ja ringhäälinguorganisatsioonid, kes pakivad sisu.
The development of digital TV requires updating of transmission equipment by the network operator and allocation of frequencies to be used for transmission.
Digitaaltelevisiooni areng nõuab edastusseadmete uuendamist võrguoperaatori poolt ja edastamiseks kasutatavate sageduste eraldamist.
The following paragraphs describe the procedures that the German authorities have followed in awarding licences to network operators and to broadcasters.
Järgmistes punktides kirjeldatakse menetlust, mida Saksamaa ametiasutused on järginud litsentside andmisel võrguoperaatoritele ja ringhäälinguorganisatsioonidele.
Award of network licences
Võrgulitsentside andmine
On 7 May 2002 Mabb notified the Telecommunications and Postal Regulatory Authority (‘RegTP’) of the need for frequencies that arose from the Switch-over Agreement [21].
mail 2002. aastal teavitas Mabb telekommunikatsiooni ja posti reguleerivat asutust (“RegTP”) vajadusest sageduste järele, mis tulenes üleminekukokkuleppest.
The overall need was broken down into eight service areas (Berlin 1-5 and Brandenburg 1-3).
Üldine vajadus jagati kaheksaks teeninduspiirkonnaks (Berliin 1–5 ja Brandenburg 1–3).
RegTP launched an open frequency allocation procedure on 10 July 2002 [22].
RegTP algatas avatud sageduste eraldamise menetluse 10. juulil 2002.
The relevant legislative act noted that there was an additional, country-wide service requirement [23].
Asjassepuutuv õigusakt konstateeris, et on olemas lisavajadus ülemaalise teenuse järele.
DTAG's subsidiary T-Systems applied for the frequencies for the service areas Berlin 1-5 and Brandenburg 3, and RBB for the frequencies for the service areas Brandenburg 1 and 2.
DTAG-i tütarettevõte T-Systems taotles sagedusi teeninduspiirkondade Berliin 1–5 ja Brandenburg 3 jaoks ja RBB sagedusi teeninduspiirkondades Brandenburg 1 ja 2.
Since there was only one application for each of the eight service areas, RegTP allocated the frequencies on 14 October 2002 as part of the so-called application procedure and did not need to launch the second stage of the frequency allocation procedure, i.e. the tender procedure [24].
Kuna iga teeninduspiirkonna jaoks kaheksast oli ainult üks taotlus, eraldas RegTP sagedused 14. oktoobril 2002. aastal osana niinimetatud taotlemismenetlusest ja ei pidanud algatama sageduste eraldamise menetluse teist staadiumi, st pakkumismenetlust.
Since T-Systems and RBB were already operators of the analogue terrestrial network and thus possessed a telecommunications licence, this requirement for allocating the frequencies through the application procedure was also met.
Kuna T-Systems ja RBB olid juba maapealse analoogvõrgu operaatorid ja seega telekommunikatsioonilitsentsi omanikud, oli see nõue sageduste eraldamiseks taotlemismenetluse kaudu samuti täidetud.
The two network operators subsequently paid the necessary frequency allocation fees as specified in the procedural regulation.
Kaks võrguoperaatorit tasusid seejärel vajalikud eraldustasud, nagu on kindlaks määratud menetlusjuhendis.
Apart from the regional frequency allocation procedure for eight multiplexes for Berlin-Brandenburg, all the Länder agreed on a national service area for one multiplex to be allocated to the broadcaster ZDF.
Välja arvatud regionaalne sageduste eraldamise menetlus kaheksa multipleksi jaoks Berliin-Brandenburgis, leppisid kõik liidumaad kokku riiklikus teeninduspiirkonnas ühe multipleksi eraldamises ringhäälinguorganisatsioonile ZDF.
RegTP launched the frequency allocation procedure for this multiplex on 27 November 2002 [26].
RegTP algatas sageduste eraldamise menetluse selle multipleksi jaoks 27. novembril 2002.
The relevant legislative act noted that the procedure would be launched even though sufficient frequency capacity for the territory of the Federal Republic was not yet available and that the details of the areas to be allocated frequencies were not yet known [27].
Asjakohases õigusaktis on märgitud, et menetlust alustatakse hoolimata sellest, et piisav sageduspotentsiaal liitvabariigi territooriumil polnud veel kättesaadaval ja et piirkondade, millele eraldatakse sagedused, üksikasjad polnud veel teada.
It also pointed out that the national need had to be met by one and the same network operator.
Samuti rõhutas see, et riiklikele vajadustele pidi vastama üks ja sama võrguoperaator.
In other words, it was not possible for a bidder to apply to operate this multiplex only in certain regions.
Teiste sõnadega ei olnud pakkujal võimalik taotleda selle multipleksi opereerimist ainult teatud piirkondades.