natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Functional definition of the RIS concept, 1998;
jõeteabeteenuste kontseptsiooni funktsionaalne määratlus; 1998;
Standardisation of data communication (AIS, GNSS, Internet), 1999;
andmeside standardimine (AIS, GNSS, Internet), 1999;
Standards for tactical data exchange, communication and messages (Inland AIS), 1998;
taktikalise andmeside, teabevahetuse ja sõnumite standardid (sisevee-AIS), 1998;
Standardisation of data, 1998:
andmete standardimine, 1998:
standards of codes (country, location, terminal, type of vessel, cargo),
koodide standardid (riik, asukoht, terminal, laeva tüüp, last)
RIS scenarios (functions),
jõeteabeteenuste stsenaariumid (funktsioonid)
data-interchange standards (EDIFACT, S-57 update mechanism);
andmevahetusstandardid (EDIFACT, S-57 ajakohastamismehhanism);
reporting databases, 1999.
laevadest teatamise andmebaasid, 1999.
The concept for Inland ECDIS has been developed in the German ARGO project in cooperation with INDRIS.
Saksa ARGO projekti raames arendati koostöös INDRISiga välja sisevee-ECDISi kontseptsioon.
The concept for a RIS architecture has been developed by the WATERMAN thematic network, an action under the Fifth Framework Programme for Research and Technological Development of the EU in the fields of VTMIS (maritime navigation) and RIS.
Jõeteabeteenuste ülesehituse kontseptsiooni arendas välja temaatiline koostöövõrk WATERMAN, laevade liikluskorralduse ja teabeteenuste (merelaevandus) ning jõeteabeteenuste alase meetmena ELi teadusuuringute ja tehnoloogilise arendustegevuse 5. raamprogrammi raames.
Using these achievements, the RIS architecture has been elaborated comprehensively and in detail in the research and development project COMPRIS of the European Union in 2003.
Neid saavutusi kasutades täiustati 2003. aastal ELi uurimis- ja arendusprojekti COMPRIS raames põhjalikult ja üksikasjalikult jõeteabeteenuste raamistikku.
When reference is made in this document to Inland ECDIS (and electronic navigational charts), Inland AIS (or vessel tracking and tracing systems in general), electronic ship reporting and notices to skippers, the technical specifications as defined under the RIS Directive are meant.
Kui käesolevas dokumendis viidatakse sisevee-ECDISile (ja elektroonilistele navigatsioonikaartidele), sisevee-AISile (või laeva liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemidele üldiselt), elektroonilisele laevadest teatamisele ja kipritele ettenähtud teadetele, peetakse silmas tehnilisi kirjeldusi, nagu on määratletud jõeteabeteenuste direktiivis.
The following terms are used in connection with river information services in these RIS Guidelines (see also some specific definitions in Chapters 4 and 5).
Seoses jõeliikluse teabeteenustega kasutatakse käesolevates jõeteabeteenuste suunistes järgmisi mõisteid (vt ka peatükkides 4 ja 5 esitatud erimääratlusi).
River information services means harmonised information services to support traffic and transport management in inland navigation, including, wherever technically feasible interfaces to other transport modes.
Jõeteabeteenused – ühtlustatud teabeteenused, mis toetavad liiklus- ja veokorraldust siseveeteedel, sealhulgas ühitatavus teiste transpordiliikidega, kui see on tehniliselt teostatav.
RIS aim at contributing to a safe and efficient transport process and at utilising the inland waterways to their fullest extent.
Jõeteabeteenuste eesmärk on kaasa aidata ohututele ja tõhusatele veotoimingutele ja siseveeteede täiel määral kasutamisele.
RIS are already in operation in manifold ways.
Jõeteabeteenused toimivad juba mitmel viisil.
Explanatory notes:
Selgitavad märkused.
RIS include interfaces with other transport modes, sea, roads and railways.
Jõeteabeteenused hõlmavad kokkupuutepunkte muude mere-, maantee- ja raudteetranspordi liikidega.
Rivers in the context of RIS include all inland waterways and ports as defined in Article 2(1) of the RIS Directive.
Jõed hõlmavad jõeteabeteenuste kontekstis kõiki siseveeteid ja sadamaid, nagu on määratletud jõeteabeteenuste direktiivi artikli 2 lõikes 1.
RIS is also the generic term for all individual information services to support inland navigation in a harmonised way.
Jõeteabeteenused on ka üldnimetus kõigi asjaomaste teabeteenuste kohta, millega toetatakse kooskõlastatult siseveelaevandust.
RIS collect, process, assess and disseminate fairway, traffic and transport information.
Jõeteabeteenuste abil kogutakse, töödeldakse, hinnatakse ja levitatakse faarvaatri-, liiklus- ja transporditeavet.
RIS are not dealing with internal commercial activities between one or more of the involved companies, but RIS are open for interfacing with commercial activities.
Jõeteabeteenused ei ole seotud sisemise kaubandustegevusega ühe või mitme asjaomase äriühingu vahel, kuid neil võib olla kokkupuutepunkte kaubandustegevusega.
For the purpose of RIS, modern river information systems consist of one or more harmonised IT systems.
Jõeteabeteenuste jaoks ette nähtud kaasaegsed jõeteabesüsteemid koosnevad ühest või mitmest ühtlustatud IT süsteemist.
An IT system (information technology system) is the totality of human resources, hardware, software, communication means and regulations in order to fulfil the task of processing information.
IT süsteem (infotehnoloogiasüsteem) on infotöötluse eesmärgil loodud inimressursside, riistvara, tarkvara, sidevahendite ja eeskirjade kogum.
The RIS area is the formally described area, where RIS are active.
Jõeteabeteenuste piirkond on formaalselt kirjeldatud piirkond, kus osutatakse jõeteabeteenuseid.
A RIS area may comprise the waterways in a geographical river basin, including the territories of one or more countries (e.g. in a situation where a waterway forms the borderline between two countries) (Figure 2.3).
Jõeteabeteenuste piirkond võib hõlmata veeteid jõe geograafilises vesikonnas, ulatudes ühe või mitme riigi territooriumile (nt juhul, kui veetee on piiriks kahe riigi vahel) (joonis 2.3).
VTS area with VTS centre
Laevaliiklusteenuste piirkond koos keskusega
RIS area with RIS centre
Jõeteabeteenuste piirkond koos keskusega
A RIS centre is the place, where the services are managed by operators.
Jõeteabeteenuste keskus – koht, kus teenuseosutajad teenuste osutamist korraldavad.
A RIS may exist without a RIS centre (e.g. an Internet service, a buoys service).
Jõeteabeteenus võib toimida ka ilma keskuseta (nt Internetiteenus, poide haldusteenus).
When ship/shore interaction in both ways (e.g. by VHF service) is intended, one or more RIS centres are needed.
Üht või enamat jõeteabeteenuste keskust on vaja siis, kui kavandatakse mõlemasuunalist laeva ja kaldajaama vahelist suhtlust (nt VHF-raadioteenistus).
Inland vessel traffic services are a service, implemented by a competent authority, designed to improve the safety and efficiency of vessel traffic and to protect the environment.
Sisevee laevaliiklusteenused – pädeva ametiasutuse ellu rakendatud teenuseliik, mille eesmärk on suurendada laevaliikluse ohutust ja kaitsta keskkonda.
The service should have the capability to interact with the traffic and to respond to traffic situations developing in the VTS area.
Selle teenuse puhul peaks olema võimalik koostoime liiklusega ning reageerimine laevaliiklusteenuse piirkonnas tekkivatele liiklusolukordadele.
a navigational assistance service is a service to assist on-board navigational decision-making and to monitor its effects.
navigatsiooniabiteenistus – teenistus, mis aitab kaasa navigatsiooniotsuste tegemisele laeva pardal ja jälgib nende mõju.
a traffic organisation service is a service to prevent the development of dangerous vessel traffic situations by managing traffic movements and to provide for the safe and efficient movement of vessel traffic within the VTS area (Chapters 4.5 and 5.3.1).
liikluskorraldusteenistus – teenistus, mis peab laevade liiklemist korraldades ära hoidma ohtlike liiklusolukordade tekkimise ja tagama laevaliiklusteenuste piirkonnas ohutu ja tõhusa laevaliikluse (peatükid 4.5 ja 5.3.1).
Where present, VTS are part of river information services (Figure 2.3).
Kohtades, kus sisevee laevaliiklusteenused on olemas, moodustavad need jõeteabeteenuste osa (joonis 2.3).
Within RIS, Inland VTS belongs to the group of traffic management services with the emphasis on information service and traffic organisation (Chapter 4.5 and 5.3.1).
Jõeteabeteenuste siseselt kuuluvad sisevee laevaliiklusteenused liikluskorraldusteenuste rühma, rõhuasetusega teabeteenustel ja liikluse korraldamisel (peatükid 4.5 ja 5.3.1).
A VTS area is the delineated, formally declared service area of a VTS.
Laevaliiklusteenuste piirkond – laevaliiklusteenistuse täpselt piiritletud, ametlikult kinnitatud teeninduspiirkond.
A VTS area may be subdivided in sub-areas or sectors.
See piirkond võib olla jagatud alapiirkondadeks või sektoriteks.
A VTS centre is the centre from where the VTS is operated.
Laevaliiklusteenuste keskus – keskus, kus korraldatakse laevaliiklusteenuseid.
Each sub-area of the VTS may have its own sub-centre.
Igal laevaliiklusteenuste alapiirkonnal võib olla oma allkeskus.
The competent authority as referred to in Article 8 of the RIS Directive is the authority made responsible for safety, in whole or in part, by the government, including environmental friendliness and efficiency of vessel traffic.
Pädev asutus – vastavalt jõeteabeteenuste direktiivi artiklile 8 on see asutus, mille valitsus on osaliselt või täielikult määranud vastutama ohutuse eest, sealhulgas laevaliikluse keskkonnasõbralikkuse ja tõhususe eest.
The competent authority usually has the tasks of planning, arranging funding and of commissioning of RIS.
Pädeva asutuse kohustuste hulka kuuluvad tavaliselt jõeteabeteenuste kavandamine, nende rahastamise korraldamine ja nende kasutuselevõtmine.
The RIS authority is the authority with the responsibility for the management, operation and coordination of RIS, the interaction with participating vessels, and safe and effective provision of the service.
Jõeteabeteenuste ameti ülesandeks on jõeteabeteenuste korraldamine, käigushoidmine ja kooskõlastamine, suhtlemine teenust kasutavate laevadega ja teenuse turvaline ja tõhus osutamine.
The users of the services can be described in a number of different groups: skippers, RIS operators, lock/bridge operators, waterway authorities, terminal operators, operators in calamity centres, fleet managers, cargo shippers, consignors, consignees, freight brokers, and supply forwarders.
Jõeteabeteenuste kasutajad kuuluvad mitmesse erinevasse rühma: kiprid, jõeteabeteenuste osutajad, lüüside ja sildade käitajad, veeteeasutused, terminaliettevõtjad, hädaabiteenuste osutajad õnnetuskeskustes, laevastikujuhid, lastivedajad, kaubasaatjad, kaubasaajad, kaubaveomaaklerid ja ekspediitorid.
River information services work on the basis of different information levels.
Jõeteabeteenused töötavad erinevatel teabetasanditel.
Fairway information contains the data of the waterway only.
Faarvaatriteave sisaldab ainult veeteeandmeid.
Traffic information has the information on vessels in the RIS area.
Liiklusteabe käsutuses on info jõeteabeteenuste piirkonnas olevate laevade kohta.
Traffic information can be divided into tactical traffic information and strategic traffic information.
Liiklusteabe saab jagada taktikaliseks liiklusteabeks ja strateegiliseks liiklusteabeks.
Traffic information is provided by traffic images.
Liiklusteavet antakse liikluspiltide abil.
There are three levels of information:
Teabetasandeid on kolm.
Fairway information (FI) contains geographical, hydrological, and administrative information regarding the waterway (fairway) in the RIS area that is required by the RIS users to plan, execute and monitor a voyage.
Faarvaatriteave (FI) – sisaldab geograafilist, hüdroloogilist ja haldusteavet veetee (faarvaatri) kohta jõeteabeteenuste piirkonnas, mida jõeteabeteenuste kasutajad reisi kavandamiseks, läbiviimiseks ja jälgimiseks vajavad.
Fairway information is one-way information: shore to ship or shore to office (users’ office).
Faarvaatriteave on ühesuunaline teave – kaldalt laevale või kaldalt büroosse (kasutaja büroosse).
Tactical traffic information (TTI) is the information affecting the skipper's or the VTS operator's immediate decisions with respect to navigation in the actual traffic situation and the close geographic surroundings.
Taktikaline liiklusteave (TTI) – teave, mis mõjutab kipri või laevaliiklusteenuste korraldaja vahetuid laevajuhtimisotsuseid tegelikus liiklusolukorras ja geograafilises lähiümbruses.
A tactical traffic image contains position information and specific vessel information of all targets detected by a radar and presented on an electronic navigational chart, and — if available — enhanced by external traffic information, such as the information delivered by an Inland AIS.
Taktikaline liikluspilt sisaldab asukohateavet ja spetsiifilist laevateavet kõikide objektide kohta, mis on avastatud radari abil ja elektroonilisel navigatsioonikaardil kujutatud ning võimaluse korral täiendatud niisuguse välise liiklusteabega, nagu edastab sisevee-AIS.
TTI may be provided on board a vessel or on shore, e.g. in a VTS centre.
Taktikalist liiklusteavet võib edastada laeva pardal või kaldajaamas, nt laevaliiklusteenuste keskuses.
Strategic traffic information (STI) is the information affecting the medium and long term decisions of RIS users.
Strateegiline liiklusteave (STI) – teave, mis mõjutab jõeteabeteenuste kasutajate keskmise ja pika tähtajaga otsuseid.
A strategic traffic image contributes to the planning decision capabilities regarding a safe and efficient voyage.
Strateegiline liikluspilt aitab kaasa otsuste tegemisele ohutu ja tõhusa teekonna kavandamiseks.
A strategic traffic image is produced in a RIS centre and delivered to the users on demand.
Strateegiline liikluspilt koostatakse jõeteabeteenuste keskuses ja edastatakse nõudmisel kasutajatele.
A strategic traffic image contains all relevant vessels in the RIS area with their characteristics, cargoes and positions, stored in a database and presented in a table or on an electronic map.
Strateegiline liikluspilt sisaldab kõiki asjakohaseid jõeteabeteenuste piirkonnas olevaid laevu, nende omadusi, laste ja asukohti, mis on andmebaasi salvestatud ja esitatud tabelis või elektroonilisel kaardil.
Strategic traffic information may be provided by a RIS/VTS centre or by an office.
Strateegilist liiklusteavet võib anda jõeteabeteenuste/laevaliiklusteenuste keskus või büroo.
Vessel tracking means the function of maintaining status information of the vessel, such as the current position and characteristics, and — if needed — combined with information on cargo and consignments.
Laeva liikumistee kindlakstegemine – laeva staatust käsitleva teabega kursis olemine; see hõlmab teavet laeva hetkeasukoha ja parameetrite kohta ning vajaduse korral lisaks teavet lasti ja kaubasaadetiste kohta.
Vessel tracing means the retrieving of information concerning the whereabouts of the vessel and — if needed — information on cargo, consignments and equipment.
Laevade jälgimine – teabe saamine laeva asukoha kohta ja vajaduse korral lasti, kaubasaadetiste ja seadmete kohta.
Part of this service can be fulfilled for example by Inland AIS.
Osaliselt saab seda teenust osutada näiteks sisevee-AISi abil.
Other parts can be fulfilled by an electronic ship reporting system.
Muudes osades on võimalik kasutada elektroonilist laevadest teatamise süsteemi.
PARTICIPATING VESSELS
TEENUST KASUTAVAD LAEVAD
Vessels navigating in a RIS area shall make use of mandatory services and are recommended to make use as far as possible of the information provided by RIS and relevant services.
Jõeteabeteenuste piirkonnas navigeerivad laevad peavad kohustuslikke teenuseid kasutama ning võimalikult ulatuslikult soovitatakse kasutada ka jõeteabeteenustelt saadud teavet ja vastavaid teenuseid.
Decisions concerning the actual navigation and the manoeuvring of the vessel remain within the responsibility of the skipper.
Laeva tegelikku navigeerimist ja manööverdamist käsitlevate otsuste eest vastutab kipper.
Any information provided by the RIS cannot replace any decision made by the skipper.
Ükski jõeteabeteenustelt saadud teave ei saa asendada kipri otsust.
Depending on the level of information available and on the requirements of the competent authority, the vessels (except pleasure craft) are recommended to be equipped step by step with (see Chapter 4.8):
Sõltuvalt kättesaadava teabe tasemest ja pädeva asutuse nõuetest soovitatakse laevad, välja arvatud lõbusõidulaevad, varustada järk-järgult (vt peatükk 4.8):
a radio equipped for the simultaneous reception of inland navigation radio on two VHF channels (ship/ship and ship/shore);
raadioseadmega sisevee navigatsiooniraadio samaaegseks vastuvõtmiseks kahel VHF kanalil (nii laevade vahel kui ka laeva ja kaldajaama vahel);
a radar for the presentation of the traffic in the close surroundings of the vessel;
radariga liiklussituatsiooni esitamiseks laeva lähiümbruses;
a PC with mobile communication facilities (GSM) for the reception of e-mail and Internet, and for electronic reporting;
personaalarvutiga, millel on mobiilsidevahendid (GSM) elektronposti vastuvõtmiseks ja Internetti pääsuks ning elektrooniliste aruannete esitamiseks;
an Inland ECDIS device with electronic navigational charts (ENCs);
elektrooniliste navigatsioonikaartidega (ENC) varustatud sisevee-ECDIS seadmega
in information mode,
teaberežiimis,
in navigation mode (with radar overlay);
navigatsioonirežiimis (radarikihiga);
a vessel tracking and tracing system, such as Inland AIS, with position receiver (GNSS/Galileo) and radio transceiver using Inland ECDIS for visualisation.
laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemiga, nagu sisevee-AIS, millel on asukohaandmete vastuvõtja (GNSS/Galileo) ja visualiseerimiseks sisevee-ECDISit kasutav raadiotransiiver.
RIS ARCHITECTURE
JÕETEABETEENUSTE ÜLESEHITUS
The idea of the thematic network WATERMAN (Chapter 1(6)) behind the development of the framework architecture for RIS was to translate policy objectives into specifications for application design.
Temaatilise koostöövõrgu WATERMAN (1. peatüki jaotis 6) eesmärk jõeteabeteenuste ülesehituse väljatöötamisel oli poliitika eesmärkide lahtikirjutamine konkreetseteks projektirakendusteks.
The RIS architecture should be defined in such a way that RIS applications will be produced to be efficient, expandable and able to interact with other RIS applications or applications for other modes of transport.
Jõeteabeteenuste ülesehitus tuleks kujundada sel viisil, et selle rakendused oleksid tõhusad, laiendatavad ja neid oleks võimalik kasutada koostoimes teiste jõeteabeteenuste rakendustega või teiste transpordiliikide rakendustega.
RIS architecture development should lead to an integrated environment of RIS applications in a way that the performance, usefulness and efficiency of the applications will be enhanced.
Areng jõeteabeteenuste ülesehituses peaks looma jõeteabeteenuste rakenduste integreeritud keskkonna, et suureneks rakenduste tulemuslikkus, kasulikkus ja tõhusus.
River information services may be developed and redesigned according to Figure 4.1.
Jõeteabeteenuseid saab arendada ja ümber kujundada vastavalt joonisel 4.1 kujutatule.
DEVELOPMENT
ARENDAMINE
OPERATION
TOIMIMINE
are fulfilled by:
täidetakse:
define:
määratlevad:
Tasks
Ülesanne
require:
nõuab:
Functions
Funktsioonid
Information needs
Teabevajadused Eeskirjad
Regulations
määratlevad:
are provided by:
osutatakse:
design:
projekteerivad:
SYSTEMS
SÜSTEEMID
Applications (regional)
Rakendused (kohalikud)
are supplied by:
edastavad:
Services providers
Teenuse osutajad
produce:
ja edastavad:
Information
toodavad:
Fairway information
Faarvaatriteave
Tactical traffic information
Tagasiside Sidusrühmad
Strategic traffic information
Taktikaline liiklusteave
Stakeholders
kasutajad
RIS will be realised and kept operational by a set of cooperating stakeholders.
Jõeteabeteenuseid viivad ellu ja hoiavad käigus sidusrühmad.
The most important of them are:
Järgnevalt on loetletud neist kõige olulisemad.
Policy makers want the RIS to solve (or diminish) traffic and transport problems.
Poliitika väljatöötajate soov on jõeteabeteenuste abil lahendada (või vähendada) liiklus- ja transpordiprobleeme.
One party of policy makers are the authorities responsible for safety on the waterways.
Osa poliitika väljatöötajatest on ametiasutused, kes vastutavad veeteede ohutuse eest.
Other policy makers, e.g. organisations of ship owners, want to provide transport/logistical information services to cargo shippers and terminal operators.
Teised poliitika väljatöötajad, nt laevaomanike ühingud, soovivad transpordi- ja logistikateabeteenuste osutamist lastivedajatele ja terminaliettevõtjatele.
The different groups of policy makers have their own policy objectives, tasks and ideas about the required services to achieve its objectives.
Igal poliitika väljatöötajate rühmal on eri poliitilised eesmärgid, ülesanded ja arusaamad nende eesmärkide saavutamiseks vajalikest teenustest.
Once the services have been selected, the functions and information needs with their restrictions and interactions for providing these services should be determined.
Kui teenused on välja valitud, tuleks kindlaks määrata nende teenuste osutamiseks vajalikud funktsioonid ja teabevajadused koos kaasnevate piirangute ja koosmõjudega.
Regional managers control the RIS applications, e.g. waterway managers of the competent authority, traffic control managers, managers of search and rescue services, ship owners, and cargo shippers.
Piirkondlikud haldajad juhivad jõeteabeteenuste rakendusi, nt pädeva asutuse veeteehaldajad, liikluskorraldusega tegelevad ettevõtjad, otsingu- ja päästetööteenistuste juhid, laevaomanikud ja lastivedajad.
They define requirements for applications with more detailed and accurate descriptions of the services and the functions, regarding local aspects or aspects of man/machine interface.
Nad määratlevad rakendustele esitatavad nõuded üksikasjalikumate ja täpsemate teenuste ja funktsioonide kirjeldustega, pidades silmas kohalikke iseärasusi või masinate kasutamise aspekte.
System engineers prepare system specifications and integrate hardware and software components into system components.
Süsteemi insenerid valmistavad süsteemi tehnilised kirjeldused ning integreerivad riist- ja tarkvara komponendid süsteemi koostisosadesse.
RIS and VTS suppliers, system integrators, and telecommunication operators will combine the system components into complete systems which enable RIS services.
Jõeteabeteenuste ja laevaliiklusteenuste tarnijad, süsteemi koostajad ja telekommunikatsioonioperaatorid ühendavad süsteemi koostisosad tervikuks, mis võimaldab osutada jõeteabeteenuseid.
Service providers make and keep RIS operational and therefore they develop, maintain and operate the RIS applications.
Teenuseosutajad pakuvad jõeteabeteenuseid ja hoolitsevad nende toimimise eest, arendades, hoides käigus ja korraldades jõeteabeteenuste rakendusi.
They control the autonomous applications and, where necessary, they provide the main input into the applications either by themselves or by RIS users.
Nad juhivad iseseisvaid rakendusi ja varustavad vajadusel omaenda või jõeteabeteenuste kasutajate rakendusi peamiste sisendandmetega.
RIS users can be described as a number of different groups: skippers, RIS operators, lock/bridge operators, waterway authorities, terminal operators, operators in calamity centres, fleet managers, cargo shippers, consignors, consignees, freight brokers, supply forwarders.
Jõeteabeteenuste kasutajad kuuluvad mitmesse erinevasse rühma: kiprid, jõeteabeteenuste osutajad, lüüside ja sildade käitajad, veeteeasutused, terminaliettevõtjad, hädaabiteenuste osutajad õnnetuskeskustes, laevastikujuhid, lastivedajad, kaubasaatjad, kaubasaajad, kaubaveomaaklerid ja ekspediitorid.
An objective is the description of intention.
Eesmärk on kavatsuse kirjeldus.
The objective may also be called the goal or aim.
Eesmärki võib nimetada ka sihiks või püüdluseks.
RIS have three main objectives:
Jõeteabeteenustel on kolm peamist eesmärki.
transport should be safe:
Transport peaks olema ohutu. Selleks tuleks:
minimise injuries,
vähendada vigastusjuhtumeid,
minimise fatalities,
vähendada surmajuhtumeid,
minimise voyage incidents;
vähendada vahejuhtumeid teekonnal.