natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since a first instalment of EUR 500000 has already been paid pursuant to Decision 2003/491/EC, the balance of EUR 1089734 shall be paid to Luxembourg.
Kuna vastavalt otsusele 2003/491/EÜ on esimese maksena 500000 eurot juba eraldatud, on Luksemburgile makstava lõppmakse suurus 1089734 eurot.
OJ L 168, 5.7.2003, p. 23.
ELT L 168, 5.7.2003, lk 23.
amending Decision 2005/710/EC as regards certain protection measures in relation to highly pathogenic avian influenza in poultry in Romania
millega muudetakse otsust 2005/710/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses väga patogeense lindude gripi kahtlusega Rumeenias
(notified under document number C(2006) 2421)
(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2421 all)
Decision 2005/710/EC provides for the suspension of imports into the Community from certain parts of Romania, affected by that disease, of live poultry, ratites, farmed and wild feathered game and live birds other than poultry, including pet birds, hatching eggs of those species and certain other products of birds (the relevant imports).
Otsusega 2005/710/EÜ on ette nähtud elusate kodulindude, elusate silerinnaliste lindude, tehistingimustes peetavate ja looduslike jahilindude, muude eluslindude kui kodulindude, sealhulgas lemmiklindude, kõnealuste liikide haudemunade ja teatavate muude lindudest valmistatud toodete impordi (edaspidi “asjaomane import”) peatamine Rumeeniast.
Romania has now transmitted further information to the Commission on the avian influenza situation in that country, which shows that an outbreak of that disease has recently been detected outside the area of Romania currently regionalised by Decision 2005/710/EC.
Rumeenia on nüüd edastanud komisjonile täiendava teabe lindude gripi olukorra kohta riigis, millest nähtub, et hiljuti on avastatud selle haiguse puhang väljaspool otsusega 2005/710/EÜ kindlaksmääratud piirkonda.
In light of the rapidity of the spread of avian influenza in Romania in the last few weeks, it is necessary to extend the suspension of relevant imports from Romania, into the Community, to the whole territory of that country.
Võttes arvesse lindude gripi kiiret levikut Rumeenias paari viimase nädala jooksul, on vaja laiendada asjakohase impordi piiranguid Rumeeniast ühendusse tervele selle riigi territooriumile.
In the light of the information communicated to the Commission on the disease situation and the control measures taken by the competent authorities in Romania, the provisions of this Decision will be reviewed at the meeting of the Standing Committee on the Food Chain and Animal Health in July 2006.
Käesoleva otsuse sätted vaadatakse läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee koosolekul 2006. aasta juulis, pidades silmas komisjonile esitatud teavet haiguse olukorra ja Rumeenia pädevate asutuste võetud kontrollimeetmete kohta.
The Annex to Decision 2005/710/EC is replaced by the text in the Annex to this Decision.
Otsuse 2005/710/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.
Decision as last amended by Decision 2006/405/EC (OJ L 158, 10.6.2006, p. 14).
Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/405/EÜ (ELT L 158, 10.6.2006, lk 14).
PART A
A- osa
PART B
B- osa
Whole of the territory of Romania’
Kogu Rumeenia territoorium”
establishing the Community’s financial contribution to the expenditure incurred in the context of the emergency measures taken to combat avian influenza in Belgium in 2003
millega kehtestatakse ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on tehtud seoses linnugripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega Belgias 2003. aastal
(notified under document number C(2006) 2422)
(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2422 all)
(Only the French and Dutch texts are authentic)
(Ainult prantsuskeelne ja hollandikeelne tekst on autentsed)
Outbreaks of avian influenza occurred in Belgium in 2003.
aastal esines Belgias linnugripi puhanguid.
Commission Decision 2003/749/EC of 10 October 2003 on the financial contribution from the Community towards the eligible costs of the eradication of avian influenza in Belgium in 2003 [2] granted a financial contribution from the Community to Belgium towards the expenditure incurred under the emergency measures to combat avian influenza implemented in 2003.
Komisjoni 10. oktoobri 2003. aasta otsusega 2003/749/EÜ (ühenduse rahalise toetuse kohta linnugripi likvideerimiseks Belgias 2003. aastal) [2] andis ühendus Belgiale rahalist toetust kulutuste jaoks, mis on tehtud 2003. aastal seoses linnugripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega.
In accordance with that Decision, a first instalment of EUR 3000000 was granted.
Vastavalt nimetatud otsusele eraldati esimene makse suuruses 3000000 eurot.
Pursuant to that Decision, the balance of the Community contribution is to be based on the claims submitted by Belgium on 13 January and 24 March 2004, documents confirming the figures in the claims, and the results of the on the spot checks carried out by the Commission.
Selle otsuse kohaselt määratakse ühenduse toetuse lõppmakse suurus Belgiale tema 13. jaanuaril ja 24. märtsil 2004. aastal esitatud taotluse ja taotluses esitatud andmeid kinnitavate dokumentide, samuti komisjoni kohapealsete kontrollide tulemuste alusel.
The amount set out in these claims submitted by Belgium was EUR 18035727,78 for which the Community financial contribution may not be higher than 50 % of the total eligible expenditure.
Belgia esitatud taotluses määratud summa oli 18035727,78 eurot, millest ühenduse rahaline toetus ei tohi moodustada rohkem kui 50 % abikõlblikest kogukulutustest.
In view of these considerations, the total amount of the Community’s financial contribution to the eligible expenditure incurred associated with the eradication of avian influenza in Belgium in 2003 should now be fixed.
Eespool nimetatut silmas pidades tuleks nüüd määrata ühenduse rahalise toetuse kogusumma abikõlblike kulutuste jaoks, mis tehti seoses linnugripi likvideerimisega, Belgias 2003. aastal.
The results of the checks carried out by the Commission in compliance with the Community veterinary rules and the conditions for granting Community financial support mean the entire amount of the expenditure submitted cannot be recognised as eligible for a Community financial contribution.
Ühenduse veterinaareeskirjade ja ühenduse rahalise toetuse andmiseks vajalike tingimustega kooskõlas läbiviidud komisjoni kontrollide tulemuste põhjal ei ole kogu ühenduse rahalise toetuse saamiseks esitatud kulutuste summa abikõlblik.
The last Commission’s observations, final conclusions and method of calculating the eligible expenditure were communicated to Belgium on 21 February 2006.
Komisjoni märkused ja abikõlblike kulutuste arvestuse meetod edastati Belgiale 21. veebruaril 2006.
The total Community financial contribution towards the expenditure associated with eradicating avian influenza in Belgium in 2003 pursuant to Decision 2003/749/EC is fixed at EUR 8088508,16.
Ühenduse rahaline toetus kulutuste jaoks, mis on seotud linnugripi likvideerimisega Belgias 2003. aastal, on otsuse 2003/749/EÜ kohaselt 8088508,16 eurot.
Since a first instalment of EUR 3000000 has already been granted in accordance with Decision 2003/749/EC, the balance of the Community financial contribution is fixed at EUR 5088508,16.
Kuna vastavalt otsusele 2003/749/EÜ on esimese maksena 3000000 eurot juba eraldatud, määrati ühenduse rahalise toetuse lõppmakse suuruseks 5088508,16 eurot.
OJ L 271, 22.10.2003, p. 19.
ELT L 271, 22.10.2003, lk 19.
Decision as amended by Decision 2004/18/EC (OJ L 5, 9.1.2004, p. 81).
Otsust on muudetud otsusega 2004/18/EÜ (ELT L 5, 9.1.2004, lk 81).
of 4 August 2006
august 2006,
approving a Diagnostic Manual for avian influenza as provided for in Council Directive 2005/94/EC
millega kiidetakse heaks nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ ette nähtud diagnostikakäsiraamat seoses lindude gripiga
(notified under document number C(2006) 3477)
(teatavaks tehtud numbri K(2006) 3477 all)
Having regard to Council Directive 2005/94/EC of 20 December 2005 on Community measures for the control of avian influenza and repealing Directive 92/40/EEC [1], and in particular the second subparagraph of Article 50(1) thereof,
võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning määruse 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, [1] ning eelkõige selle artikli 50 lõike 1 teist lõiku,
Directive 2005/94/EC provides for certain preventive measures relating to the surveillance and early detection of avian influenza and also minimum control measures to be applied in the event of an outbreak of that disease in poultry and other captive birds.
Direktiivis 2005/94/EÜ on sätestatud linnugripi tõrjumise ja varajase avastamisega seotud teatud ennetavad meetmed, ning samuti minimaalsed kontrollimeetmed, mida tuleb kohaldada selle haiguse puhangu korral kodulindude ja muude vangistuses peetavate lindude seas.
It is necessary to lay down at Community level diagnostic procedures, sampling methods and criteria for the evaluation of the results of laboratory tests for the confirmation of an outbreak of avian influenza.
Ühenduse tasandil on vajalik diagnostiliste menetluste, proovivõtumeetodite ning linnugripi puhangu kindlakstegemiseks tehtavate laboriuuringute tulemuste hindamiskriteeriumide paikaseadmine.
Annex VII to Directive 2005/94/EC lays down the functions and duties of the Community reference laboratory for avian influenza in order to coordinate, in consultation with the Commission, the methods employed in the Member States for diagnosing that disease.
Direktiivi 2005/94/EÜ VII lisa sätestab ühenduse referentlabori funktsioonid ja ülesanded lindude gripi korral, et komisjoniga konsulteerides kooskõlastada liikmesriikides kasutatavaid selle haiguse diagnoosimise meetmeid.
Those functions and duties include the organisation of periodic comparative tests and the supplying of standard reagents at Community level.
Need funktsioonid ja ülesanded hõlmavad regulaarsete võrdluskatsete korraldamist ning standardreaktiivide tarnimist ühenduse tasandil.
Laboratory tests have recently been developed to ensure a quick diagnosis of avian influenza.
Hiljuti arendati välja laborikatsed lindude gripi kiire diagnoosimise tagamiseks.
The experience gained in the control of avian influenza in recent years has resulted in the identification of the most suitable sampling procedures and criteria for evaluation of the results of the laboratory tests for a proper diagnosis of this disease in different situations.
Viimastel aastatel lindude gripi tõrjumisest saadud kogemuste põhjal on selgunud sobivaimad proovide võtmise viisid ning kriteeriumid selle haiguse õigeks diagnoosimiseks eri olukordades tehtavate laborikatsete tulemuste hindamiseks.
The diagnostic manual, as provided for in Directive 2005/94/EC and set out in the Annex to this Decision, is approved.
Direktiiviga 2005/94/EÜ ette nähtud ning käesoleva otsuse lisas sätestatud diagnostikakäsiraamat on heaks kiidetud.
Member States shall apply the diagnostic manual from the date they transpose Directive 2005/94/EC or from 1 July 2007, whichever date is the earlier.
Liikmesriigid kohaldavad diagnostikakäsiraamatut alates direktiivi 2005/94/EÜ ülevõtmisest või alates 1. juulist 2007, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem.
Done at Brussels, 4 August 2006.
Brüssel, 4. august 2006
DIAGNOSTIC MANUAL FOR AVIAN INFLUENZA
LINDUDE GRIPI DIAGNOSTIKA KÄSIRAAMAT
Introduction, objectives and definitions
Sissejuhatus, eesmärgid ja mõisted
In order to ensure uniform procedures for the diagnosis of avian influenza (AI) in the Community, this diagnostic manual sets out:
Ühtsete menetluste tagamiseks lindude gripi (edaspidi “AI”) diagnoosimisel ühenduses nähakse käesoleva diagnostikakäsiraamatuga ette:
guidelines and minimum requirements for diagnostic procedures, sampling methods and criteria for the evaluation of the results of laboratory tests for a proper diagnosis of AI;
diagnostika- ja proovivõtumeetodite juhendid ja miinimumnõuded ning laborikatsete tulemuste hindamise kriteeriumid AI õigeks diagnoosimiseks;
the laboratory tests to be used for the diagnosis of AI and the laboratory techniques to be used for the genetic typing of AI virus isolates;
AI diagnoosimisel kasutatavad laborikatsed ja AI-viiruse isolaatide genotüübi määramisel kasutatavad laboritehnikad;
minimum bio-safety requirements and quality standards to be observed by the diagnostic laboratories and for the transport of samples.
minimaalsed bio-ohutuse nõuded ja kvaliteedistandardid, millest tuleb kinni pidada AI-diagnostikalaborites ja proovide transportimisel.
This diagnostic manual is addressed to the authorities responsible for the control of AI.
Käesolev diagnostikakäsiraamat on suunatud ametiasutustele, kes vastutavad AI tõrje eest.
Therefore, it mainly concerns principles and applications of laboratory tests and the evaluation of their results, as well as laboratory techniques.
Seepärast puudutab see peaasjalikult laborikatsete põhimõtteid ja kohaldamist ning nende tulemuste hindamist, aga samuti laboritehnikaid.
For the purpose of this diagnostic manual, in addition to the definitions in Article 2 of Directive 2005/94/EC, the following definition also applies:
Käesolevas diagnostikakäsiraamatus kasutatakse lisaks direktiivi 2005/94/EÜ artiklis 2 osutatud mõistetele järgmist mõistet:
‘diagnostic specimen’ means any animal material including a whole carcase being transported for diagnostic or investigational purposes, but excluding live infected animals.
diagnostiline näidis – mis tahes loomne materjal, sealhulgas tervikrümp, mida transporditakse diagnoosimise või uurimise eesmärgil, kuid välja arvatud nakatunud elusloomad.
The confirmation of AI in poultry and other captive birds must be in accordance with the procedures, sampling methods and criteria for the evaluation of the results of laboratory tests set out in this diagnostic manual, and be based on one or more of the criteria in points (a), (b) and (c):
AIsse nakatumise kinnitamine kodulindudel ja muudel vangistuses peetavatel lindudel peab toimuma vastavalt käesoleva diagnostikakäsiraamatuga ette nähtud menetlustele, proovivõtumeetoditele ning laborikatsete tulemuste hindamise kriteeriumidele, võttes aluseks üht või enamat punktides a, b ja c esitatud kriteeriumi:
the detection of infectious virus, antigen or specific genetic material in samples of poultry or other birds' tissues, organs, blood or excreta;
nakkusliku viiruse, antigeeni või spetsiifilise geneetilise materjali leidmine kodulindude või muude lindude kudedest, elunditest, verest või väljaheidetest võetud proovides;
the detection of clinical signs and post-mortem lesions of disease in those birds;
kliiniliste haigustunnuste ja surmajärgsete kahjustuste avastamine kõnealustel lindudel;
the demonstration of a specific antibody response in blood samples of those birds.
spetsiifilise antikeha reaktsiooni esinemine kõnealuste lindude vereproovides.
The confirmation of infection of mammals with an influenza A virus of avian origin which is either highly pathogenic or if low pathogenic of the H5 or H7 subtypes must be based on one or more of the criteria in points (a) or (b):
Imetajate nakatumise kinnitamine lindudelt pärit A-tüüpi gripiviiruse kõrge või madala patogeensusega alatüüpidega H5 või H7 peab põhinema ühel või enamal punktis a või b esitatud kriteeriumil:
the detection of the AI infectious virus, antigen or specific genetic material in samples of tissues, organs, blood or excreta from mammals;
AI nakkusliku viiruse, antigeeni või spetsiifilise geneetilise materjali leidmine imetajate kudedest, elunditest, verest või väljaheidetest võetud proovides;
the demonstration of a specific antibody response to AI in blood samples from mammals.
spetsiifilise antikeha reaktsiooni esinemine imetajate vereproovides.
The procedures, sampling methods and criteria for the evaluation of the results of laboratory tests must be:
Menetlused, proovivõtumeetodid ja laborikatsete tulemuste hindamise kriteeriumid peavad olema:
those set out in this diagnostic manual; or
need, mis on sätestatud käesoleva diagnostikakäsiraamatuga; või
those authorised by the competent authority provided that:
need, mis on lubatud pädeva asutuse poolt, eeldusel, et:
the sensitivity and specificity of the authorised laboratory tests have been demonstrated as being effective following a comparative test organised by the Community reference laboratory for avian influenza (Community reference laboratory); or
volitatud laborikatsete tundlikkus ja spetsiifilisus on ühenduse lindude gripi referentlabori (edaspidi “ühenduse referentlabor”) poolt korraldatud võrdluskatse taustal tõestatud; või
where no such evaluation has been organised by the Community reference laboratory for a specific type of laboratory test, the sensitivity and specificity of the authorised laboratory test have been validated by the national reference laboratory so that the laboratory test is fit for the purpose for which it is used; the results of such validation must be submitted to the Community reference laboratory for review.
kui ühenduse referentlabor ei ole sellist hindamist spetsiifilist tüüpi laborikatse osas korraldanud, on volitatud laborikatse tundlikkus ja spetsiifilisus siseriikliku referentlabori poolt valideeritud, nii et see laborikatse sobib täitma talle pandud eesmärki; valideerimise tulemused tuleb saata ühenduse referentlaborile ülevaatamiseks.
Description of AI with emphasis on differential diagnosis
AI kirjeldus erilise rõhuasetusega eristusdiagnoosil
Aetiology and virulence
Haiguse põhjused ja virulentsus
AI is a highly contagious viral infection caused by viruses of the family Orthomyxoviridae, genus influenzavirus A. Influenza A viruses are the only orthomyxoviruses known to infect birds.
AI on eriti nakkav viirusnakkus, mida põhjustavad Orthomyxoviridae perekonna A-tüüpi gripiviiruste hulka kuuluvad viirused. Need viirused on ainsad teadaolevad lindudele nakkavad ortomüksoviirused.
Many species of birds have been shown to be susceptible to infection with influenza A viruses; aquatic birds form a major reservoir of such viruses, but the overwhelming majority of isolates have been of low pathogenicity in chickens and turkeys, the main birds of economic importance to be affected by the disease.
Mitmete linnuliikide puhul on avaldunud vastuvõtlikkus A-tüüpi gripiviiruse nakkuse suhtes; veelinnud moodustavad selliste viiruste suurima reservuaari, kuid isolaatide ülekaalukas enamik on olnud madala patogeensusega kanadel ja kalkunitel, kes on peamised haigusesse nakatunud majanduslikult olulised linnud.
Influenza A viruses have antigenically related nucleoproteins and antigenically related matrix proteins, but are classified into subtypes on the basis of the antigenic relatedness of the surface glycoproteins haemagglutinin (HA) and neuraminidase (NA).
A-tüüpi gripiviirustel on antigeenselt seotud nukleoproteiinid ja antigeenselt seotud maatriksvalgud, kuid alatüüpidesse on need klassifitseeritud pinna glükoproteiinide hemaglutiniini (HA) ja neuraminidaasi (NA) antigeense seotuse põhjal.
At present, 16 HA subtypes (H1–H16) and 9 NA subtypes (N1–N9) are recognised.
Hetkel teatakse 16 HA alatüüpi (H1–H16) ja 9 NA alatüüpi (N1–N9).
Each influenza A virus has one HA and one NA antigen, apparently in any combination.
Igal A-tüüpi gripiviirusel on üks HA- ja üks NA-antigeen, ilmselt mis tahes kombinatsioonis.
Influenza A viruses are divided into two groups on the bases of their ability to cause disease in susceptible poultry:
A-tüüpi gripiviirused jagunevad kahte rühma nende võime alusel põhjustada vastuvõtlike kodulindude haigestumist:
highly pathogenic avian influenza (HPAI) viruses, which cause an extremely serious disease characterised by generalised infection of the infected poultry, where they may induce very high flock mortality (up to 100 %); and
kõrge patogeensusega linnugripi (KPLG) viirused, mis põhjustavad väga raske haiguse, mida iseloomustab nakatunud kodulindude generaliseerunud nakatumine, mis võib kaasa tuua linnukarja väga suure suremuse (kuni 100%); ning
low pathogenic avian influenza (LPAI) viruses, which cause a mild, primarily respiratory, disease in poultry, unless there is exacerbation by other co-infections or factors.
madala patogeensusega linnugripi (MPLG) viirused, mis põhjustavad kodulindudel üksnes kergekujulisi hingamisteede haigusi, kui puuduvad kaasnevate nakkuste või tegurite põhjustatud muud raskendavad asjaolud.
Primary introductions of AI viruses to poultry farms most likely originate from direct or indirect contact with wild birds.
Põhilised AI-viiruste sissetoomised kodulinnukasvandustesse on kõige tõenäolisemalt põhjustatud kas otsestest või kaudsetest kokkupuudetest metslindudega.
In domestic poultry, there is a possibility that such LPAI viruses introduced from a wild reservoir may circulate undetected, as clinical signs are often mild or absent.
Kodulindude puhul eksisteerib võimalus, et sellised metslindude poolt sisse toodud MPLG-viirused võivad edasi kanduda märkamatult, kuna kliinilised tunnused on tihtipeale kergekujulised või puuduvad.
Once introduced into poultry, LPAI virus strains of H5 and H7 subtypes may then mutate into HPAI strains.
Kodulindudele üle kandunud MPLG viirusetüvede H5- ja H7-alatüübid võivad muteeruda KPLG tüvedeks.
To date, only viruses of the H5 and H7 subtypes have been shown to cause HPAI.
Siiani on tõendeid ainult H5- ja H7-alatüüpi viiruste poolt põhjustatud KPLGst.
Although it appears that several mechanisms may be responsible for mutation from the LPAI to the HPAI virus, the factors that bring about this mutation are not known.
Ehkki näib, et MPLG muteerumise taga KPLG-viiruseks võib olla mitmeid mehhanisme, ei ole mutatsiooni esile kutsuvad tegurid teada.
In some instances mutation seems to have taken place rapidly at the primary site after introduction from wild birds, in other instances the LPAI virus has circulated in poultry for months before mutating.
Mõnel juhul näib mutatsioon olevat leidnud kiiresti aset metslindude poolt algselt sisse toodud kohas, teistel juhtudel on MPLG-viirus kodulindude hulgas enne muteerumist ringluses olnud mitu kuud.
Therefore, it is impossible to predict if and when such mutation will occur.
Seega on võimatu ennustada, kas ja millal selline mutatsioon toimub.
However, it may reasonably be assumed that the more widespread the circulation of LPAI in poultry, the higher the chances that mutation to HPAI will occur.
Siiski on põhjust oletada, et mida laiem on MPLG levik kodulindude seas, seda suurem on selle tõenäosus muteeruda KPLGks.
The incubation period is difficult to estimate and probably varies with the strain of virus and host, usually five to six days is quoted, but the range for individual birds is probably from a few hours to about seven days.
Peiteaega on raske hinnata ning tõenäoliselt on see viirusetüvede ja peremeesorganismide kaupa erinev, tavaliselt on räägitud viiest kuni kuuest päevast, kuid üksikute lindude puhul võib see ulatuda mõnest tunnist umbes seitsme päevani.
Clinical signs in birds infected with HPAI virus
KPLG-viirusega nakatunud lindude kliinilised tunnused
The clinical signs are very variable and are influenced by factors such as the virulence of the infecting virus, the species affected, age, sex, concurrent diseases and environment.
Kliinilised tunnused on väga varieeruvad ning neid mõjutavad sellised tegurid nagu nakkava viiruse virulentsus, mõjutatud liigid, vanus, sugu, kaasnevad haigused ning keskkond.
Early signs can include inappetence, reduction in water intake and relatively low mortality.
Varajaste haigustunnuste hulka kuuluvad isutus, veejoomise vähenemine ning suhteliselt väike suremus.
However, alternatively the disease may appear suddenly in a flock and many birds may die either without premonitory signs or with minimal signs of depression, inappetence, ruffled feathers and fever.
Siiski võib haigus teise võimalusena linnukarjas avalduda äkitselt ning suur hulk linde võib surra kas hoiatavate tunnusteta või minimaalsete tunnustega, nagu depressioon, isutus, turris suled või palavik.
Generally the longer birds survive the more marked are the clinical signs.
Üldiselt nähtub, et mida kauem lind elab, seda selgemini kliinilised tunnused avalduvad.