natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This evolution of demand growth has to be assessed by comparison with the evolution of the sales prices of the Community industry, the primary cause of injury to the Community industry during the period under consideration (see recital 188 of the definitive Regulation).
Nõudluse kasvutempo sellist liikumist tuleb hinnata võrdluses ühenduse tootmisharu müügihindade liikumisega, ühenduse tootmisharule tekitatud kahju peamise põhjusega uurimisperioodil (vt lõpliku määruse põhjendust 188).
In particular, in 1999 to 2000, demand growth declined by a sizable 23 %, but the average sales price of the Community industry dropped by only 5 %.
Täpsemalt öeldes langes nõudluse kasvutempo aastail 1999–2000 oluliselt – 23 %, kuid ühenduse tootmisharu keskmine müügihind langes ainult 5 %.
Conversely, between 2000 and the IP demand growth declined moderately by 12 %, but the average sales price of the Community industry plummeted by 77 % (see recital 128 and the relevant table of the provisional Regulation).
Vastupidi eelöeldule langes nõudluse kasvutempo 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal mõõdukalt – 12 %, kuid ühenduse tootmisharu keskmine müügihind kukkus 77 % (vt ajutise määruse põhjendust 128 ja ajutise määruse vastavat tabelit).
If slowing demand growth had been a cause of injury, one would have expected the sales prices of the Community industry to decline more sharply in the period when demand growth declined more steeply.
Kui kahju põhjuseks oleks olnud nõudluse kasvutempo aeglustumine, oleks võinud oodata ühenduse tootmisharu hindade teravamat langust nõudluse kasvutempo järsu languse perioodil.
Record evidence shows no such relationship between trends in demand growth and trends in the sales prices of the Community industry.
Dokumenteeritud tõenditest ei nähtu sellist seost nõudluse kasvutempo ja ühenduse tootmisharu müügihindade trendide vahel.
It is therefore concluded that there is no apparent link between demand growth and the sales prices of the Community industry which could indicate that slowing demand growth contributed to the injury suffered by the Community industry.
Sellest järeldub, et puudub otsene seos nõudluse kasvutempo ja ühenduse tootmisharu müügihindade vahel, mis viitaks, et nõudluse kasvutempo aeglustumine tekitas kahju ühenduse tootmisharule.
This approach is consistent with the findings of recent WTO panels reviewing determinations in respect of non-attribution.
Selline lähenemisviis on kooskõlas WTO vaekogude viimaste järeldustega, mis käsitlevad seoste puudumise kindlaksmääramist.
In particular, WTO panels have upheld non-attribution findings where record evidence showed that the factor concerned could not have caused injury because trends in such factor were independent from trends in key indicators of the domestic industry.
Täpsemalt öeldes on WTO vaekogud toetanud seoste puudumise järeldusi, mis põhinevad dokumenteeritud tõenditel selle kohta, et vaadeldav tegur ei saanud tekitada kahju seetõttu, et selle teguri trendid ei sõltu omamaise tööstuse põhinäitajate trendidest. Nimelt märkis vaekogu US-Steel puhul, et tõendid toetasid uuriva asutuse järeldust kuumvaltsitud terasvarraste osas, et kulu suurenemine ei põhjustanud kahju, kuna puudus seos hinnalisandi (rentaabluse põhimeede) ja müüdud kauba kulude trendide vahel.
Specifically, in US-Steel, the Panel noted that the facts appeared to support the investigating authority’s finding, in respect of hot-rolled bar, that cost increases had not caused injury because trends in operating margin (a key measure of profitability) were unrelated to trends in the cost of goods sold (COGS) [74].
Kuigi vaekogu leidis, et uuriva asutuse otsus roostevabade terasvarraste kohta, kus nõudlust käsitleti kahjutegurina, ei olnud kooskõlas seoste puudumise nõudega, märkis vaekogu, et uuriv asutus oleks saanud seda nõuet täita “põhjendatud ja piisava selgituse” abil, näidates lihtsalt, et nõudluse trendid pole seotud omamaise tööstuse hindamiseks kasutatava põhimuutuja trendidega.
Accordingly, the Commission is of the view that its redetermination satisfies the non-attribution requirement under Article 8(7) of the basic Regulation (which generally corresponds to Article 15.5 of the SCM Agreement) in respect of demand growth by showing that, during the period under consideration, trends in demand growth were independent from trends in the sales prices of the Community industry.
Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et uus seisukohavõtt täidab algmääruse artikli 8 lõikes 7 (mis üldjoontes vastab subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklile 15.5) sätestatud seoste puudumise nõuet nõudluse kasvutempo suhtes, sest näidatakse, et vaadeldaval perioodil ei sõltunud nõudluse kasvutempo trendid ühenduse tootmisharu müügihindade trendidest.
The Commission is also of the view that its redetermination satisfies the non-attribution requirement in respect of declines in the level of demand by showing that during the period under consideration no such demand declines took place.
Komisjon on samuti seisukohal, et uus seisukohavõtt täidab seoste puudumise nõuet nõudluse taseme languse suhtes, sest näidatakse, et vaadeldaval perioodil sellist nõudluse langust ei esinenud.
Overcapacity
Liigne tootmisvõimsus
The Panel noted in paragraph 7.421 of its report that the question of separating and distinguishing the effects of overcapacity in driving prices down should be addressed, irrespective of who is to blame for such overcapacity.
Vaekogu märkis oma aruande punktis 7.421, et liigse tootmisvõimsuse mõju (hindade langemisele) eraldiseisvuse ja eristatavuse küsimust tuleks käsitleda olenemata sellest, keda sellises liigses tootmisvõimsuses süüdistatakse.
The Commission notes that ‘overcapacity’ is not expressly referred to in Article 8(7) of the basic Regulation (which generally corresponds to Article 15.5 of the SCM Agreement).
Komisjon märgib, et “liigset tootmisvõimsust” pole algmääruse artikli 8 lõikes 7 (mis üldjoontes vastab subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklile 15.5) selgesõnaliselt nimetatud.
The concept is discussed in the provisional and definitive Regulations insofar as it is invoked by certain of the interested parties.
Mõistet käsitletakse ajutises ja lõplikus määruses sedavõrd, kuivõrd seda kasutavad teatavad huvitatud isikud.
It is a relative concept, insofar as it depends on how much capacity is available and how much capacity is being used – that is, on the level of demand.
See on suhteline mõiste, sest sõltub saadaval olevast võimsusest ning tegelikult kasutatavast võimsusest – st nõudluse tasemest.
‘Overcapacity’ may thus arise either because capacity is increased, or demand falls.
Seetõttu võib “liigne tootmisvõimsus” tekkida kas võimsuse suurendamise või nõudluse languse tõttu.
‘Overcapacity’ as a possible factor of injury can be examined in the context of the world market or in the context of the Community market.
“Liigset tootmisvõimsust” kui võimalikku kahjutegurit saab uurida maailmaturu või ühenduse turu kontekstis.
The Commission considers both situations below.
Komisjon käsitleb allpool mõlemat olukorda.
As set out in recital 153 of the provisional Regulation and recital 197 of the definitive Regulation, some overcapacity existed worldwide during a number of years including the period under consideration.
Nagu on sedastatud ajutise määruse põhjenduses 153 ja lõpliku määruse põhjenduses 197, esines liigset tootmisvõimsust teataval määral kogu maailmas mitme aasta vältel, sealhulgas ka vaadeldaval perioodil.
No major change in this overcapacity situation has been observed during the period under consideration and in particular at the end of this period leading to the IP.
Vaadeldaval perioodil ning eriti vaadeldava perioodi lõpust kuni uurimisperioodini ei ole esinenud suuremaid muutusi nimetatud liigse tootmisvõimsuse olukorras.
This worldwide overcapacity may have asserted pressure on prices during the period under consideration, which may have contributed to the injury suffered by the Community industry.
See ülemaailmne liigne tootmisvõimsus võis avaldada vaadeldaval perioodil hindadele survet ning see võis aidata kaasa ühenduse tootmisharule kahju tekitamisele.
This finding has not been disputed by any party concerned.
Ükski huvitatud isik pole seda järeldust vaidlustanud.
However, as set out in recital 147 of the provisional Regulation, the worldwide overcapacity was estimated to be approximately 20 % of the market.
Kuid nagu on sedastatud ajutise määruse põhjenduses 147, hõlmas ülemaailmne liigne tootmisvõimsus hinnanguliselt ligikaudu 20 % turust.
Hynix accounted for around 17 % of worldwide production during the IP.
Uurimisperioodil kattis Hynix umbes 17 % maailmatoodangust.
Given that Hynix was virtually bankrupt during the IP and remained afloat only through the subsidies provided by the GOK, it can be concluded that the worldwide overcapacity situation has been artificially maintained through the subsidisation of Hynix.
Arvestades seda, et Hynix oli uurimisperioodil peaaegu pankrotistunud ning jäi pinnale vaid Korea valitsuse toetuste abil, võib järeldada, et Hynixi subsideerimise kaudu säilitati kunstlikult ülemaailmse liigse tootmisvõimsuse olukorda.
Thus, the effect of worldwide overcapacity on the injurious situation of the Community industry was channelled through Hynix’s subsidised imports.
Seega võimendas Hynixi subsideeritud import ülemaailmse liigse tootmisvõimsuse mõju ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorrale.
This effect has been analysed in recitals 144 to 149 of the provisional Regulation and recitals 191 and 192 of the definitive Regulation.
Seda mõju on analüüsitud ajutise määruse põhjendustes 144–149 ning lõpliku määruse põhjendustes 191 ja 192.
In this respect, the effect of worldwide overcapacity created by Hynix cannot be considered as a factor separate from the effects of the subsidised imports.
Selles suhtes ei saa Hynixi tingitud ülemaailmse liigse tootmisvõimsuse mõju pidada subsideeritud impordi mõjust eraldiseisvaks teguriks.
In any event, even if the effect of worldwide overcapacity could be considered separately from the effect of subsidised imports, the following can be observed.
Igal juhul, isegi kui ülemaailmse liigse tootmisvõimsuse mõju saaks käsitleda eraldi subsideeritud impordi mõjust, võib täheldada järgmist.
Information from the questionnaire responses of the four producers of DRAMs cooperating with the original investigation (i.e., Samsung, Hynix, Infineon and Micron, which together represented around 80 % of the worldwide DRAMs market) shows that their total capacity in Mbits increased by 129 % between 1999 and 2000 and by 85 % between 2000 and the IP.
Esialgses uurimises koostööd teinud nelja DRAMide tootja (st Samsung, Hynix, Infineon ja Micron, mis koos moodustasid umbes 80 % kogu maailma DRAMide turust) vastused küsimustikule näitavad, et nende koguvõimsus megabittides suurenes 129 % aastail 1999–2000 ning 85 % ajavahemikul 2000. aastast kuni uurimisperioodini.
Their total production in Mbits increased in line by 124 % between 1999 and 2000 and by 81 % between 2000 and the IP.
Nende kogutoodang megabittides kasvas 124 % aastail 1999–2000 ning 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 81 %.
In other words, the capacity and the production of the four major worldwide producers increased significantly more between 1999 and 2000, the good year during which the Community industry maintained some price stability and made profits, than between 2000 and the IP (2001), during which the Community industry suffered significant losses because of the collapse of prices (see recitals 128 and 131 and relevant tables of the provisional Regulation).
Teisisõnu kasvas maailma nelja peamise tootja võimsus ja toodang 1999. aasta ja 2000. aasta vahelisel ajal (hea aasta ühendusele, mil tema tootmisvõimsus säilitas teatava hinnastabiilsuse ning ta teenis kasumit) oluliselt rohkem kui 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal (2001), kui ühenduse tootmisvõimsus kandis hindade järsu langemise tõttu olulist kahju (vt ajutise määruse põhjendusi 128, 131 ja vastavaid tabeleid).
Consequently, the existing worldwide overcapacity throughout the period under consideration did not, in the Commission’s view, contribute significantly to the collapse of prices and the material injury suffered by the Community industry in the IP.
Seetõttu leiab komisjon, et ülemaailmne liigne tootmisvõimsus ei aidanud oluliselt kaasa hindade järsule langemisele ega ühenduse tootmisharule uurimisperioodil tekitatud olulisele kahjule.
In addition, record evidence shows that Community overcapacity was not a factor of injury.
Lisaks näitavad dokumenteeritud tõendid, et ühenduse liigne tootmisvõimsus ei olnud kahjuteguriks.
During 1999 to 2000, Community capacity more than tripled (increasing by 252 %), and from 2000 to 2001 it nearly doubled (increasing by 92 %).
Perioodil 1999–2000 kasvas ühenduse võimsus enam kui kolm korda (kasv 252 %) ning aastail 2000–2001 see peaaegu kahekordistus (kasv 92 %).
These additions to Community capacity were accompanied by increases in Community production.
Ühenduse tootmisvõimsuse sellise kasvuga kaasnes ühenduse toodangu suurenemine.
While capacity utilisation in the Community did drop by 28 % from 1999 to 2000, it recovered by 4 % from 2000 to 2001 (see recital 125 and relevant table of the provisional Regulation).
Kuigi tootmisvõimsuse rakendamine ühenduses vähenes 28 % aastail 1999–2000, taastus see 4 % aastail 2000–2001 (vt ajutise määruse põhjendust 125 ja vastavat tabelit).
Trends in Community overcapacity (defined as the inverse of Community capacity utilisation) show little or no correlation with trends in the sales prices of the Community industry.
Ühenduse liigse võimsuse tendentsid (mida defineeritakse ühenduse tootmisvõimsuse rakendamise pöördväärtusena) ei sõltu peaaegu üldse ühenduse tootmisharu müügihindade tendentsidest.
In particular, during 1999 to 2000, Community overcapacity rose by 28 %, but the sales prices of the Community industry fell by only 5 %.
Täpsemalt öeldes tõusis ühenduse liigne tootmisvõimsus 28 % ajavahemikul 1999–2000, kuid ühenduse tootmisharu müügihinnad langesid vaid 5 %.
Further, from 2000 to 2001, Community overcapacity went down by 4 % but the sales prices of the Community industry plummeted by 77 % (see recitals 125 and 128 and relevant tables of the provisional Regulation).
Aastail 2000–2001 langes ühenduse liigne tootmisvõimsus 4 %, kuid ühenduse tootmisharu müügihinnad kukkusid 77 % (vt ajutise määruse põhjendusi 125, 128 ja vastavaid tabeleid).
It may be concluded that, if rising overcapacity were correlated to falling price levels, the significant increase in overcapacity over 1999 to 2000 would have resulted in severe price depression, whereas the contraction in overcapacity in 2000 to 2001 would have led to rising prices, or at least to some degree of price stability.
Sellest võib järeldada, et kui kasvav liigne tootmisvõimsus oleks seotud hinnataseme langusega, siis oleks liigse tootmisvõimsuse oluline kasv aastail 1999–2000 toonud kaasa tõsise hinnakriisi, kuid samal ajal oleks liigse tootmisvõimsuse koondumine aastail 2000–2001 viinud hinnatõusuni või vähemalt teatud hinnastabiilsuseni.
Record evidence shows the opposite.
Dokumenteeritud tõendid näitavad vastupidist.
Over 1999 to 2000, there was very mild price depression, despite the significant increase in overcapacity, while from 2000 to 2001, there was substantial price depression, despite the contraction in overcapacity.
Aastail 1999–2000 esines väga vähene hinnataseme madalseis, hoolimata liigse tootmisvõimsuse olulisest kasvust, kuid aastail 2000–2001 oli liigse tootmisvõimsuse kahanemisest hoolimata tegemist olulise hinnataseme madalseisuga.
This stands in sharp contrast with the close correlation between trends in the prices of the subsidised imports and trends in the sales prices of the Community industry.
See on teravalt vastuolus subsideeritud impordihindade ja ühenduse tootmisharu müügihindade trendide vahelise seosega.
In fact, during 2000 to 2001 the trend in the sales prices of the Community industry mirrored almost perfectly the trend in the prices of the subsidised imports: over this period, the former dropped by 74 % and the latter did so by 77 % (see recitals 119 and 128 of the provisional Regulation).
Tegelikult peegeldas ühenduse tootmisharu müügihindade trend perioodil 2000–2001 peaaegu täielikult subsideeritud impordihindade trendi: sellel perioodil langes esimene 74 % ning viimane 77 % (vt ajutise määruse põhjendusi 119 ja 128).
Record evidence also shows that trends in Community overcapacity bear no correlation with trends in other key indicators of the condition of the Community industry.
Dokumenteeritud tõendid näitavad ka seda, et ühenduse liigse tootmisvõimsuse trendidel pole mingit seost teiste ühenduse tootmisharu seisundi võtmenäitajate trendidega.
In particular, during 1999 to 2000, the profitability of the Community industry was rising, and returns on investment and cash flow were positive, in spite of the significant increase in Community overcapacity.
Täpsemalt öeldes oli ühenduse tootmisharu tasuvus aastail 1999–2000 tõusuteel ning investeeringutasuvus ja rahavood olid positiivsed, vaatamata ühenduse liigse tootmisvõimsuse olulisele kasvule.
In contrast, in 2001 the Community industry suffered heavy losses, and returns on investment and cash flow were negative, in spite of the contraction in Community overcapacity during 2000 and 2001.
Samas kandis ühenduse tootmisharu 2001. aastal suurt kahju ning investeeringutasuvus ja rahavood olid negatiivsed, vaatamata ühenduse liigse tootmisvõimsuse vähenemisele perioodil 2000–2001.
The performance of the Community industry over 2000 to 2001 in terms of profitability, returns on investment and cash flow is correlated instead with the trend in the prices of the subsidised imports over that period.
Ühenduse tootmisharu tulemuslikkus korreleerus aastail 2000–2001 rentaabluse, investeeringutasuvuse ja rahavoogude seisukohast hoopis selle perioodi subsideeritud impordihindade trendiga.
As noted, in 2000 to 2001, as the Community industry suffered heavy losses and negative cash flow and return on investment, the prices of the subsidised imports decreased by 74 %.
Nagu öeldud, langesid subsideeritud impordihinnad 74 % perioodil 2000–2001, kui ühenduse tootmisharu kandis suurt kahju ning rahavood ja investeeringutasuvus olid negatiivseid.
Hynix claimed that Community overcapacity was another known factor contributing to material injury during the period under consideration.
Hynix väitis, et ühenduse liigne tootmisvõimsus oli teine teadaolev tegur, mis põhjustas vaadeldaval perioodil olulist kahju.
However, trends in Community overcapacity show no or only negligible correlation with trends in the condition of the Community industry.
Kuid ühenduse liigse tootmisvõimsuse trendid ei näita olulist seost ühenduse tootmisharu seisundi trendidega.
The Commission therefore concludes that Community overcapacity cannot be considered as a factor of material injury to the Community industry.
Seetõttu järeldab komisjon, et ühenduse liigset tootmisvõimsust ei saa käsitleda ühenduse tootmisharule olulist kahju põhjustava tegurina.
Given that Community overcapacity did not adversely affect the condition of the Community industry, there is no need to distinguish any alleged injury caused by capacity from the injury caused by Hynix’s imports.
Arvestades, et ühenduse liigne tootmisvõimsus ei avaldanud ebasoodsat mõju ühenduse tootmisvõimsuse seisundile, pole vajadust käsitleda väidetavalt liigsest tootmisvõimsusest põhjustatud kahju eraldi Hynixi impordist tingitud kahjust.
The Commission believes this finding is consistent with the findings of recent WTO Panels reviewing determinations in respect of non-attribution described in recital 106 above.
Komisjoni arvates on see järeldus kooskõlas eespool põhjenduses 106 kirjeldatud teiste hiljutiste WTO vaekogude järeldustega, mis käsitlevad seose puudumisega seonduvaid seisukohti.
As reviewed, there is no demonstrated causal relationship between overcapacity and either price declines or injury to the Community industry.
Leiti, et puudub ilmne põhjuslik seos liigse tootmisvõimsuse ja hinnalanguse või ühenduse tootmisharu kahjustamise vahel.
In contrast, the Community industry suffered severe declines during 2001, which is the same period when subject import prices plummeted and when subject import volumes reached peak penetration in the Community market.
Vastupidi, ühenduse tootmisharu tabas tõsine langus 2001. aastal, st perioodil, kui esines kõnealuste impordihindade järsk langus ning kõnealune impordimaht jõudis ühenduse turu tipptasemeni.
This contrast establishes that subject import volumes and price effects are a separate and distinguishable cause of material injury to the Community industry as compared with overcapacity.
See vastuolu kinnitab, et liigse tootmisvõimsusega võrreldes on impordimaht ja hinnamõjud ühenduse tootmisharule olulist kahju tekitavad eraldiseisvad ning eristatavad põhjused.
Other non-subsidised imports
Muu mittesubsideeritud import
The Panel noted in paragraph 7.426 of its report that there is no requirement to consider non-subsidised imports on a country-per-country basis.
Vaekogu märkis oma aruande punktis 7.426, et pole mingit nõuet käsitleda mittesubsideeritud importi riigiti.
The Panel also noted in paragraph 7.435 that a satisfactory explanation of the nature and extent of the injurious effects of non-subsidised imports, as distinguished from the injurious effects of the subsidised imports, should be provided.
Vaekogu märkis punktis 7.435 ka seda, et tuleks esitada eraldiseisev ammendav selgitus nii mittesubsideeritud kui ka subsideeritud impordi kahjuliku mõju iseloomu ja ulatuse kohta.
Accordingly, the effects of non-subsidised imports were examined by considering jointly imports from countries other than Korea (e.g. the United States, Japan, and Taiwan) and imports from Samsung.
Seega käsitleti mittesubsideeritud impordi mõju uurimisel ühiselt importi muudest riikidest kui Korea (nt Ameerika Ühendriigid, Jaapan ja Taiwan) ning Samsungi importi.
Recital 151 of the provisional Regulation and recitals 194 and 200 of the definitive Regulation provide the growth rates of import volume, market share, and average prices of non-subsidised imports during the period under consideration.
Ajutise määruse põhjenduses 151 ja lõpliku määruse põhjendustes 194 ja 200 esitatakse impordimahu kasvutempo, turuosa ja mittesubsideeritud impordi keskmised hinnad vaadeldaval perioodil.
These data are re-stated below in aggregated index form [76].
Need andmed on indekseeritud kujul esitatud ka allolevas koondtabelis.
Given the very limited number of players in the DRAMs market, for reasons of confidentiality, indices are used to show the evolution of trends.
Arvestades DRAMide turul tegutsevate isikute väga piiratud arvu, on konfidentsiaalsuse kaalutlustel trendide näitamiseks kasutatud indekseid.
Non-subsidised imports in ’000 Mbits
Mittesubsideeritud import (tuhandetes megabittides)
Market share of non-subsidised imports
Mittesubsideeritud impordi turuosa
Average price of non-subsidised imports
Mittesubsideeritud impordi keskmine hind
During the period under consideration, non-subsidised imports increased significantly less than did subsidised imports, i.e., by 133 % as opposed to 361 % (see recital 177 and relevant table of the definitive Regulation).
Vaadeldaval perioodil kasvas mittesubsideeritud import oluliselt vähem kui subsideeritud import – vastavalt 133 % ja 361 % (vt lõpliku määruse põhjendust 177 ja vastavat tabelit).
It is noted that during the same period Community consumption increased by 316 %.
Tuleb märkida, et samal perioodil kasvas ühenduse tarbimine 316 %.
Hence, whereas the rate of growth in non-subsidised imports was only a fraction of the rate of growth of Community consumption, subsidised imports increased well in excess of Community consumption.
Järelikult, kui mittesubsideeritud impordi kasvutempo moodustas vaid murdosa ühenduse tarbimise kasvutempost, kasvas subsideeritud import ühenduse tarbimisest oluliselt rohkem.