natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘for 2004, each user of the broadcasting service who has fulfilled his obligations regarding payment of the relevant subscription fee for the year in progress and who purchases or rents a device allowing the reception, free-to-air and at no cost to the user or to the content provider, of television signals transmitted using digital terrestrial technology (T-DVB/C-DVB) and the resulting interactivity shall be entitled to a public grant of EUR 150.
„igal ringhäälinguteenuse kasutajal, kes on täitnud oma kohustused jooksva aasta abonenttasu tasumisel ning kes ostab või rendib seadme, mis võimaldab võtta vastu tasuta levitatavat televisioonisignaali, mis ei tekita kasutajale või sisuteenuse osutajale kulusid ja mida edastatakse maapealse digitaaltehnoloogiaga (T-DVB/C-DVB), ja sellest tulenevaid interaktiivseid teenuseid, on õigus saada 2004. aasta eest riiklikku toetust 150 eurot.
Award of the grant shall be made within the spending limit of EUR 110 million’.
Toetuse maksmiseks ette nähtud eelarve on 110 miljonit eurot”.
Article 4(4) specifies that: ‘the grant for the purchase or rental of boxes using C-DVB technology shall be awarded only on condition that the commercial offer clearly indicates to the user the content providers with whom the owners of the cable platform have agreed terms and conditions for the cable retransmission of the signal using digital terrestrial technology’.
Artikli 4 lõikes 4 sätestatakse: „C-DVB tehnoloogiaga bokside ostmiseks või rentimiseks antakse toetust vaid sel juhul, kui äriühingu pakkumises kasutajale on selgelt osutatud, missugused sisuteenuse pakkujad on kaabelleviseadmete omanikega kokku leppinud tingimused maapealse digitaaltehnoloogia signaali edastamiseks kaabli kaudu”.
According to Italy, the subsidy is granted to consumers for purchasing or leasing a decoder that allows the reception of a non-encrypted digital signal at no cost to the consumer and the content provider.
Itaalia väitel makstakse tarbijatele toetust dekoodri ostmiseks või rentimiseks, mis võimaldab võtta vastu krüpteerimata digitaalsignaali, tekitamata tarbijale või sisuteenuste pakkujale kulusid.
Again according to Italy, reception of non-encrypted digital signal means the decoder's capacity to execute any interactive service provided by any broadcaster.
Itaalia väidab samuti, et krüpteerimata digitaalsignaali vastuvõtmine tähendab, et dekoodriga on võimalik vahendada mis tahes ringhäälinguorganisatsiooni mis tahes interaktiivset teenust.
In essence this means that the decoder must permit non-encrypted interactive functions (i.e. it must not only be interactive but it must also allow interoperability).
See tähendab sisuliselt, et dekooder peab võimaldama krüpteerimata interaktiivseid funktsioone (s.t see ei pea olema mitte ainult interaktiivne, vaid omama ka koostalitlusvõimet).
These are decoders with an open standard for the application programming interface (API) of which the Multimedia Home Platform (MHP) is almost the sole example.
Need on dekoodrid, millel on rakendusliidese (API) avatud standardid ja nende peaaegu ainus näide on Multimedia Home Platform (MHP).
This figure represents 50 % of the decoders sold up to November 2005.
See on 50 % dekoodritest, mis müüdi kuni 2005. aasta novembrini.
The other 50 % were purchased by consumers without the grant, even though the decoders were of the type eligible for it.
Ülejäänud 50 % ostsid tarbijad ilma toetuseta, kuigi seda tüüpi dekoodrite ostmiseks oleks olnud õigus toetust saada.
Thanks to the economies of scale in production resulting from this increase in demand, the consumer price of interactive decoders has also decreased from EUR 300/EUR 350 to around EUR 150.
Nõudluse sellise kasvuga tootmises saavutatud mastaabisäästu tõttu on ka interaktiivsete dekoodrite tarbijahind alanenud 300/350 eurolt ligikaudu 150 euroni.
In 2006 the two measures in question were followed by a similar measure under Article 1(572) of Law No 266/2005 of 23 December 2005 (2006 Finance Act).
aastal järgnes mõlemale kõnealusele meetmele 23. detsembri 2005. aasta seaduse nr 266/2005 (2006. aasta rahandusseadus) artikli 1 lõike 572 kohane samasugune meede.
This provides for a subsidy of EUR 90 for each decoder purchased by users in Sardinia and Valle d'Aosta between 1 December and 31 December 2005 and of EUR 70 for each decoder purchased as of 1 January 2006.
Selles nähakse ette toetus 90 eurot iga dekoodri eest, mille kasutajad ostavad Sardiinias ja Valle d’Aostas 1. detsembrist kuni 31. detsembrini 2005, ja 70 eurot iga dekoodri eest, mis ostetakse alates 1. jaanuarist 2006.
Compared to the 2004/2005 measures, the 2006 Finance Act directly links the subsidy to the interoperability of decoders without a priori excluding non-terrestrial decoders.
Võrreldes 2004./2005. aasta meetmetega seotakse 2006. aasta rahandusseaduses toetus otseselt dekoodri koostalitlusvõimega, välistamata a priori mittemaapealse vastuvõtu dekoodreid.
In its decision of 11 May 2006, the Italian competition authority, AGCM, rejected a complaint against Article 1(572) of the 2006 Finance Act.
Itaalia konkurentsiasutus AGCM lükkas 2006. aasta rahandusseaduse artikli 1 lõike 572 vastu esitatud kaebuse oma 11. mai 2006. aasta otsusega tagasi.
The complaint alleged that the measure favoured companies linked to Mr Berlusconi ' s family.
Kaebuses väideti, et see meede on soodne hr Berlusconi perekonnaga seotud äriühingutele.
The proceeding was based on Law No 215 of 20 July 2004 on conflict of interest.
Menetlus põhines 20. juuli 2004. aasta seadusel nr 215 huvide vastuolu kohta.
THE COMPLAINANTS
KAEBUSE ESITAJAD
Europa 7 is an Italian company that has held an analogue broadcasting licence since 1999.
Europa 7 on Itaalia äriühing, kellel on olnud analoogringhäälinguluba alates 1999. aastast.
However, it has not yet been able to operate in the analogue broadcasting market, allegedly due to the behaviour of the national authorities, which have not yet allocated the frequencies Europa 7 needs in order to broadcast.
Ta ei ole aga veel saanud analoogringhäälingu turul tegutseda, väidetavalt riigiasutuste teguviisi tõttu, kes ei ole veel Europa 7-le saadete edastamiseks vajalikke sagedusi eraldanud.
Sky Italia is a pay-TV company that broadcasts via satellite, owned by News Corporation.
Sky Italia on tasulise televisiooniga tegelev äriühing, kes edastab saateid äriühingule News Corporation kuuluva satelliidi kaudu.
It was formed as a result of News Corporation's take-over of Telepiù SpA and Stream SpA in 2003, a merger which was approved subject to certain commitments (Case No COMP/M.2876 Newscorp/Telepiù).
See moodustati pärast Telepiù S.p.A ja Stream S.p.A ülevõtmist äriühingu News Corporation poolt 2003. aastal, mille heakskiitmise tingimustena kehtestati teatavad kohustused (juhtum nr COMP/M.2876 Newscorp/Telepiù).
THE CONTEXT
RAAMISTIK
The measure in question must be viewed against the backdrop of the digitisation of broadcasting, which has an impact on all the currently available transmission platforms, i.e. cable, satellite and terrestrial.
Kõnealust meedet tuleb vaadelda ringhäälingu digiteerimise taustal, mis mõjutab kõiki praegu olemasolevaid edastusplatvorme, s.t kaabel-, satelliit- ja maapealset platvormi.
Digital video broadcasting can be over a terrestrial network (DVB-T) or by satellite (DVB-S) or cable (DVB-C).
Digitaalvideot võib edastada maapealse võrgu (DVB-T), satelliidi (DVB-S) või kaabli (DVB-C) kaudu.
Between 2002 and 2005, the Commission actively expressed its support for the digitisation of broadcasting, adopting several communications on this subject.
Komisjon toetas 2002.–2005. aastal aktiivselt ringhäälingu digiteerimist, võttes sel teemal vastu mitu teatist.
In these communications the Commission also supported the diffusion of so-called ‘open standards’ digital technologies, i.e. technologies allowing interactivity with final consumers and interoperability through open API, i.e. the possibility for different producers and consumers to be connected together via a single technology that can be freely used by every operator in the market.
Komisjon toetas neis teatistes ka digitaaltehnoloogiate nn avatud standardite levikut, mis on tehnoloogiad, mis võimaldavad interaktiivset sidet lõpptarbijatega ja koostalitlusvõimet avatud API-liidese kaudu, s.t võimalust ühendada eri tootjaid ja tarbijaid ühtse tehnoloogia abil, mida kõik operaatorid võivad turul vabalt kasutada.
The viewing of digital programmes through the most commonly used television sets requires the use of a decoder (although some of the more modern TV sets have an integrated decoder).
Digitaalprogrammide vaatamiseks kõige levinumate teleritega on vaja kasutada dekoodrit (kuigi teatavatel nüüdisaegsematel teleritel on olemas ka integreeritud dekooder).
There are various types of digital decoders on the market, which can broadly be classified by their features and functions: (a) simple decoding of digital programmes, on either the terrestrial or satellite platform; (b) interactivity (possibility of sending information to the broadcasters); (c) conditional access (possibility of decoding pay-TV services); (d) interoperability (the possibility of using the same decoders to receive programmes from different broadcasters on the same platform).
Turul on eri liiki digitaaldekoodreid, mida võib üldiselt liigitada nende omaduste ja funktsioonide poolest järgmiselt: a) digitaalprogrammide lihtne dekodeerimine maapealsel või satelliitplatvormil; b) interaktiivsus (võimalus saata saadete edastajatele teavet); c) tingimusjuurdepääs (tasulise televisiooni teenuste dekodeerimisvõimalus); d) koostalitlusvõime (võimalus kasutada eri ringhäälinguorganisatsioonide programmide vastuvõtmiseks ühesugusel platvormil ühesuguseid dekoodreid).
In principle, decoders could offer various combinations of the above features; in practice, however, the most widespread categories of decoders are: (a) zappers (just the decoding function); (b) proprietary Sky decoders (interactive, with conditional access, but not open) and (c) subsidised decoders (interactive, with conditional access and open).
Dekoodritega võiks põhimõtteliselt pakkuda eelnimetatud omaduste eri kombinatsioone; praktikas on aga kõige rohkem levinud järgmist liiki dekoodrid: a) kanalivahetajad (ainult dekodeerimisfunktsioon); b) autoriõigusega kaitstud Sky dekoodrid (interaktiivsed, tingimusjuurdepääsuga, kuid mitte avatud) ja c) dekoodrid, mille eest antakse toetust (interaktiivsed, tingimusjuurdepääsuga ja avatud).
In Italy there are four TV broadcasting platforms: (i) satellite, on which the main free-to-air channels are available plus Sky Italia's channels, whose programmes can be accessed via subscription or pay-per-view agreements; (ii) terrestrial hertzian TV, on which 6 national broadcasters operated in December 2005 i.e. RAI (free-to-air), Mediaset (free-to-air and pay-per-view), Telecom Italia Media/La 7 (free-to-air and pay-per-view), Holland Coordinator & Service Company Italia (HCSC) which owns Prima TV/DFree, Gruppo l'Espresso and Television Broadcasting Systems (free-to-air).
Itaalias on neli televisiooni edastamise platvormi: i) satelliit, mille kaudu on kättesaadavad põhilised tasuta levitatavad kanalid ja Sky Italia kanalid, mille programmidele on juurdepääs selle abonentidel või tasuliste programmide vaatamise (pay-per view) lepingu alusel; ii) maapealne hertsi-TV, millega töötas 2005. aasta detsembris 6 üleriigilist ringhäälinguorganisatsiooni: RAI (tasuta levi), Mediaset (tasuta levi ja tasulised teleprogrammid), Telecom Italia Media/La 7 (tasuta levi ja tasulised teleprogrammid), Holland Coordinator & Service Company Italia (HCSC), millele kuuluvad Prima TV/DFree, Gruppo l’Espresso ja Television Broadcasting Systems (tasuta levi).
In addition there are almost 500 local operators on analogue terrestrial broadcasting and 78 local operators on digital television; (iii) cable, on which Fastweb operates (free-to-air and pay services); and (iv) X-DSL, on which Fastweb and Telecom Italia's Rosso Alice operate (free-to-air and pay services).
Peale selle on olemas peaaegu 500 kohalikku maapealse analoogringhäälingu operaatorit ja 78 kohalikku digitaaltelevisiooni operaatorit; iii) kaabelteenused, millega töötab Fastweb (tasuta levi ja tasulise vaatamise teenused); ja iv) X-DSL, millega töötavad Fastweb ja Telecom Italia Rosso Alice (tasuta levi ja tasuliste teleprogrammide teenused).
Sky Italia is a satellite pay-TV and has a quasi-monopolistic position on the Italian market for pay-TV satellite broadcasting, but, as has already been pointed out, it cannot operate in Italy as a terrestrial network operator or a terrestrial pay-TV operator.
Sky Italia on tasuline satelliittelevisioon, millel on Itaalia tasulise satelliitringhäälingu turul poolmonopoolne seisund, kuid, nagu juba mainitud, ei saa see Itaalias tegutseda maapealse võrgu operaatorina ega maapealse tasulise televisiooni operaatorina.
Cable hardly exists in Italy, although Fastweb, which owns a cable network and is a pay-TV operator present in some Italian cities, had acquired some 140000 TV customers by March 2004 using fibre and DSL infrastructure.
Kaabeltelevisioon Itaalias peaaegu puudub, kuigi mõnedes Itaalia linnades tasulise televisiooni operaatorina tegutsevale Fastwebile kuulub kaablivõrk ja ta oli 2004. aasta märtsiks kogunud kiudoptilist ja DSL-infrastruktuuri kasutades ligikaudu 140000 televisiooniklienti.
Terrestrial continues to be the main means of television viewing in Italy, with a market penetration of some 19 million households out of a total of 22 million.
Itaalias on endiselt põhiline maapealne televisioon, mille turg hõlmab ligikaudu 19 miljonit kokku 22 miljonist perest.
The main players are the public service broadcaster (RAI) with three channels and the commercial broadcaster Mediaset, also with three channels.
Põhilised selle turu osalised on riigiringhääling (RAI) kolme kanaliga ja kommertsringhäälinguorganisatsioon Mediaset samuti kolme kanaliga.
The two operators account for approximately 85 % of the TV audience in Italy.
Need kaks operaatorit hõlmavad ligikaudu 85 % kogu Itaalia televisioonivaatajaskonnast.
In a decision of 11 March 2005, the Italian Communications Guarantee Authority (AGCOM) analysed the televisionmarket on the basis of Law No 112/2004 and concluded that the two operators held a collective dominant position on this market and imposed various obligations on the two operators in order to preserve pluralism in the market.
Itaalia Sideamet (AGCOM) analüüsis oma 11. märtsi 2005. aasta otsuses seaduse nr 112/2004 põhjal televisiooniturgu ja jõudis järeldusele, et neil kahel operaatoril kokku on sellel turul valitsev seisund, ning kehtestas turul paljususe säilitamiseks neile kahele operaatorile mitmesuguseid kohustusi.
Furthermore, on 27 June 2006 AGCOM notified the Commission of the definition of relevant markets on the terrestrial analogue television market and its assessment of significant market power, concluding that RAI and Mediaset held a collective dominant position.
Peale selle teatas AGCOM komisjonile 27. juunil 2006 asjaomaste turgude määratlemisest maapealse analoogtelevisiooni turul ning märkimisväärse turujõu hindamisest, jõudes järeldusele, et RAI-l ja Mediasetil on koos valitsev seisund.
AGCOM did not, however, propose any measures to remedy this situation.
AGCOM ei pakkunud siiski meetmeid selle olukorra lahendamiseks.
Finally, the Commission is currently considering a complaint alleging that Law No 112/04 regulating the switchover from analogue to digital terrestrial broadcasting technology creates entry barriers for newcomers to the TV advertising and broadcasting transmission services markets.
Praegu vaatab komisjon läbi kaebust, milles väidetakse, et seadusega nr 112/04, millega reguleeritakse üleminekut maapealse analoogringhäälingu tehnoloogialt digitaaltehnoloogiale, takistatakse uute ettevõtjate sisenemist televisioonireklaami ja ringhäälingu edastusteenuste turgudele.
After requesting Italy to submit its observations on the complaint and asking both Italy and the undertakings affected by the measures for information, the Commission sent a letter of formal notice to Italy on 19 July 2006 concerning the infringement of the above Directive 2002/21/EC and Directive 2002/20/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on the authorisation of electronic communications networks and services (Authorisation Directive), and Commission Directive 2002/77/EC of 16 September 2002 on competition in the markets for electronic communications networks and services.
Olles palunud Itaalial esitada kaebuse kohta oma märkused ja palunud teavet nii Itaalialt kui ka ettevõtjatelt, keda see meede mõjutab, saatis komisjon Itaaliale 19. juulil 2006 ametliku teate selle kohta, et on rikutud eespool nimetatud direktiivi 2002/21/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) ning komisjoni 16. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/77/EÜ konkurentsi kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgudel.
Italy replied on 15 September 2006.
Itaalia vastas 15. septembril 2006.
The Commission subsequently received a copy of the bill to reform the Italian broadcasting legislation with a view to addressing the issues raised in the letter of formal notice.
Komisjonile laekus seejärel Itaalia ringhäälingualaste õigusaktide reformi eelnõu, millega sooviti ametlikus teates tõstatatud küsimused lahendada.
The Commission is currently examining this bill.
Komisjon tutvub praegu selle eelnõuga.
In June 2005, the overall digital TV penetration rate was 34,5 % of households, with some 7,3 million viewers in total.
aasta juunis hõlmas digitaaltelevisioon kokku 34,5 % peredest, kus oli kokku ligikaudu 7,3 miljonit vaatajat.
This figure includes digital terrestrial, satellite and cable/ADSL viewers.
See arv sisaldab nii maapealse digitaaltelevisiooni, satelliittelevisiooni kui ka kaabel-/ADSL-televisiooni vaatajaid.
10 % of households were digital terrestrial TV viewers and more than one third of them (0,8 million) were also viewers of pay-per-view TV content.
10 % peredest vaatas maapealset digitaaltelevisiooni ja rohkem kui kolmandik neist (0,8 miljonit) vaatas ka tasulisi teleprogramme.
However, when this decision is published, the two types of digital TV on offer — terrestrial and satellite — are both expected to have achieved a similar number of viewers (5 million viewers for satellite and 4 million viewers for digital terrestrial).
Eelduste kohaselt saavutavad aga kaht tüüpi pakutav digitaaltelevisioon, maapealne ja satelliittelevisioon, käesoleva otsuse avaldamise ajaks ühesuguse vaatajate arvu (satelliittelevisioonil 5 miljonit vaatajat ja maapealsel digitaaltelevisioonil 4 miljonit vaatajat).
Penetration of satellite TV is limited — around 16 % of households (4,8 million) had a parabolic antenna in June 2005.
Satelliittelevisiooni levik on piiratud – paraboolantenn oli 2005. aasta juunis ligikaudu 16 protsendil peredest (4,8 miljonit).
Around four-fifths of these households subscribe to Sky Italia's DTH platform (satellite) which reported about 3,3 million customers in June 2005 and an estimated 3,9 million subscribers by the end of that year.
Ligikaudu neli viiendikku neist peredest on Sky Italia DTH platvormi (satelliit) abonendid, sest sel oli 2005. aasta juunis ligikaudu 3,3 miljonit klienti ja sama aasta lõpuks hinnanguliselt 3,9 miljonit abonenti.
Sky Italia is therefore the third television operator in Italy.
Seega on Sky Italia tähtsuselt kolmas televisioonioperaator Itaalias.
This type of technology is a proprietary, closed technology because, unlike open common interface decoders, access to NDS decoders requires provision of access to the technology or to certain components of the decoders.
Seda tüüpi tehnoloogia on autoriõigusega kaitstud suletud tehnoloogia, kuna erinevalt avatud ühiste liidestega dekoodritest on juurdepääsuks NDS-dekoodritele vaja võimaldada juurdepääsu tehnilistele lahendustele või dekoodrite teatavatele komponentidele.
Sky rents decoders that use this closed technology to its subscribers.
Sky rendib oma abonentidele dekoodreid, milles on kasutatud sellist suletud tehnoloogiat.
When it decided to change to NDS technology, Sky replaced all its subscribers' decoders.
Kui Sky otsustas NDS-tehnoloogiale üle minna, vahetas ta kõikide oma abonentide dekoodrid välja.
Digital terrestrial broadcasters, however, now use a so-called open technology, i.e. technology using open standards for interactivity.
Maapealsed digitaalringhäälinguorganisatsioonid kasutavad nüüd aga nn avatud tehnoloogiat, s.t. tehnoloogiat, milles interaktiivsuse saavutamiseks kasutatakse avatud standardeid.
This is currently the only technology that allows simultaneous reception of all DTT channels with only one decoder — thereby replicating the current situation in the analogue mode — plus interactivity and the conditional access properties that allow the use of prepaid pay-per-view cards.
See on praegu ainus tehnoloogia, mis võimaldab võtta ühe dekoodriga üheaegselt vastu kõiki DTT kanaleid – samasugune olukord kui praegu analoogrežiimis – ja millel on lisaks interaktiivsuse ja tingimusjuurdepääsu omadused, mis võimaldavad kasutada tasuliste teleprogrammide ettemaksekaarte.
The aid measure in question is for decoders that allow the reception of digital terrestrial transmissions where interactive services are provided.
Kõnealune abimeede on kehtestatud dekoodrite suhtes, mis võimaldavad vastu võtta selliseid maapealseid digitaalprogramme, millega osutatakse interaktiivseid teenuseid.
Digital mode can accommodate more television channels than analogue mode within the same frequency.
Digitaalrežiim võib mahutada rohkem televisioonikanaleid kui sama sagedusega analoogrežiim.
The advantages of using open interfaces have been explained above.
Avatud liideste kasutamise eeliseid on ka eespool selgitatud.
Italy started the digitisation process with Law No 66/2001 of 20 March 2001, which stipulated that the switchover to digital should be completed and transmission in analogue mode should be switched off by December 2006.
Itaalia alustas digiteerimist 20. märtsi 2001. aasta seadusega nr 66/2001, milles sätestati, et üleminek digitaalrežiimile viiakse lõpule ja edastamine analoogrežiimis lülitatakse välja 2006. aasta detsembriks.
As from the end of 2003 digital transmissions (T-DVB) were broadcast alongside those in analogue mode (so-called simulcast phase).
Alates 2003. aasta lõpust edastati digitaalprogramme (T-DVB) kõrvuti analoogprogrammidega (nn simulcast-etapp).
Decree Law No 273 of 22 December 2005 postponed the deadline for the switch-off to 2008 and, on 30 August 2006, the Minister for Communications, Mr Gentiloni, declared that the date for the switch-off would be further postponed to 30 November 2012.
detsembri 2005. aasta dekreetseadusega nr 273 lükati väljalülitamistähtaeg edasi 2008. aastani ja 30. augustil 2006 teatas sideminister hr Gentiloni, et väljalülitamistähtaeg lükatakse veel edasi 30. novembrini 2012.
In the meantime, according to Law No 112/2004 regulating the sector in Italy, only broadcasters already transmitting with analogue technology can apply for experimental digital authorisations and/or digital licences.
Seni aga võivad seda sektorit Itaalias reguleeriva seaduse nr 112/2004 kohaselt taotleda katselist digitaalluba ja/või -litsentsi ainult ringhäälinguorganisatsioonid, kes kasutavad praegu programmide edastamiseks analoogtehnoloogiat.
There is no formal obligation for analogue operators to release the frequencies — which have never been reallocated or subject to a regulated sale by Italy — used for transmissions in analogue format after the switchover to digital.
Analoogoperaatorid ei ole ametlikult kohustatud vabastama pärast digitaalrežiimile üleminekut analoogprogrammide edastamiseks kasutatud sagedusi, mida Itaalia ei ole ümber jaotanud või reguleeritult müünud.
New entrants can only access the market via the acquisition of frequencies from operators already on the market.
Uued turuletulijad võivad pääseda turule ainult sageduste omandamise teel operaatoritelt, kes juba on turul.