natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The TSI telematic applications covers the applications for freight services and the management of connections with other modes of transport which means that it concentrates on the transport services of an RU in addition to the pure operation of trains.
Telemaatikarakenduste KTKd hõlmavad kaubaveoteenuste rakendusi ning sidemete korraldamist teiste veoliikidega, mis tähendab, et lisaks rongiliiklusele keskendub see ka RE veoteenustele.
Safety aspects are only considered as far as the existence of data elements, e.g. wrong or not actual values, may have an impact on the safety operation of a train.
Ohutusaspekte käsitletakse üksnes neil juhtudel, kus andmeelemendid, nt valed või aegunud väärtused, võivad mõjutada rongi ohutut liiklemist.
The geographical scope of this TSI is the trans-European conventional rail system as described in Annex I to the Directive 2001/16/EC.
Käesolevate KTKde geograafiliseks kohaldamisalaks on üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, nagu seda kirjeldatakse direktiivi 2001/16/EÜ I lisas.
But this TSI may also be applied to the complete freight transport rail network of the Member States of the EU, with the restriction that the requirements of this TSI are not mandatory for freight transport arriving from or going to a non-EU country.
Neid KTKsid võib siiski kohaldada ka ELi liikmesriikide kogu raudteekaubavedude võrgu suhtes, tingimusel et käesolevate KTKde nõuded ei ole kohustuslikud ELi mittekuuluvast riigist saabuvate või sinna suunduvate vedude puhul.
In accordance with Article 5(3) of Directive 2001/16/EC, this TSI:
Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 5 lõikele 3, käesolevad KTKd:
indicates its intended scope of the telematic applications subsystem for freight — Chapter 2: Definition of subsystem/scope ;
osutavad oma ettenähtud ulatusele kaubaveo telemaatikarakenduste allsüsteemi puhul – 2. peatükk: Allsüsteemi mõiste/kohaldamisala;
lays down the essential requirements for this subsystem and its interface vis-à-vis other subsystems — Chapter 3: Essential requirements ;
sätestavad olulised nõuded iga asjaomase allsüsteemi ja selle liideste kohta – 3. peatükk: Olulised nõuded;
establishes the functional and technical specifications to be met by the subsystem and its interfaces vis-à-vis other subsystems — Chapter 4: Characterisation of the subsystem ;
kehtestavad funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteem ja selle liidesed peavad vastama – 4. peatükk: Allsüsteemi iseloomustus;
determines the interoperability constituents and interfaces covered by European specifications, including European standards, which are necessary to achieve interoperability within the trans-European conventional rail system — Chapter 5: Essential requirements ;
määravad kindlaks koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mida peavad reguleerima Euroopa tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa standardid, et saavutada koostalitlusvõime üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi piires – 5. peatükk: Koostalitlusvõime komponendid;
states, in each case under consideration, the procedures for the assessment of conformity or suitability for use.
sätestavad vastavus- või kasutussobivuse hindamise menetluse iga vaadeldava juhtumi kohta.
This includes, in particular, the modules defined in Council Decision 93/465/EEC [2] or, where appropriate, the specific procedures to be used to assess either the conformity to or the suitability for use of interoperability constituents and ‘EC’ verification of subsystems — Chapter 6: Assessment of conformity and/or suitability for use of the constituents and verification of the subsystem ;
Eelkõige hõlmab see nõukogu otsuses 93/465/EMÜ [2] määratletud mooduleid või, kui see on asjakohane, erimenetlust, mida tuleb kasutada, et hinnata koostalitlusvõime komponentide vastavust või kasutussobivust ja allsüsteemide EÜ vastavustõendamist – 6. peatükk: Komponentide vastavuse ja/või kasutussobivuse hindamine ja allsüsteemi vastavustõendamine;
indicates the strategy for implementing the TSI.
osutavad KTKde rakendamise strateegiale.
In particular it is necessary to specify the stages to be completed in order to make a gradual transition from the existing situation to the final situation in which compliance with the TSI shall be the norm — Chapter 7: Implementation ;
Eelkõige on vaja määratleda etapid, mis tuleb läbida, et saavutada astmeline üleminek praegusest olukorrast lõpliku olukorrani, kus vastavus KTKdele on muutunud normiks – 7. peatükk: Rakendamine;
indicates, for the staff concerned, the professional qualifications and health and safety conditions at work required for the operation and maintenance of this subsystem, as well as for the implementation of the TSI — Chapter 4: Characterisation of the subsystem .
osutavad asjaomase personali kutsekvalifikatsioonile ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimustele, mis on nõutavad asjaomase allsüsteemi kasutamiseks ja hooldamiseks, samuti KTKde rakendamiseks – 4. peatükk: Allsüsteemi iseloomustus.
Moreover, in accordance with Article 5(5), provision is made for specific cases for this TSI; these are indicated in Chapter 7.4: Specific cases .
Lisaks tuleb vastavalt artikli 5 lõikele 5 käesolevate KTKde osas ette näha erijuhtumid; need on esitatud punktis 7.3: Erijuhtumid.
Lastly, this TSI also comprises, in Chapter 4 (Characterisation of the subsystem), the operating and maintenance requirements specific to the scope indicated in paragraphs 1.1 (Technical scope) and 1.2 (Geographical scope) above.
Käesolevad KTKd sisaldavad 4. peatükis (Allsüsteemi iseloomustus) ka punktides 1.1 (Tehniline kohaldamisala) ja 1.2 (Geograafiline kohaldamisala) nimetatud kohaldamisalas kehtivaid kasutus- ja hooldusnõudeid.
The subsystem Telematic Applications for Freight is defined by Annex II of the Directive 2001/16/EC, Section 2.5(b).
Kaubavedude telemaatikarakenduste allsüsteem on määratletud direktiivi 2001/16/EMÜ II lisa punkti 2.5 alapunktis b.
applications for freight services, including information systems (real-time monitoring of freight and trains),
kaubaveoteenuste rakendusi, sealhulgas teabesüsteeme (kauba ja rongide jälgimine reaalajas),
marshalling and allocation systems, whereby under allocation systems is understood train composition,
sorteerimis- ja jaotussüsteeme, kusjuures jaotussüsteemidega tähistatakse siinkohal rongide koostamist,
reservation systems, whereby here is understood the train path reservation,
reserveerimissüsteemid, millega siinkohal tähistatakse rongiliinide reserveerimist,
management of connections with other modes of transport and production of electronic accompanying documents.
ühenduste korraldamine teiste veoliikidega ning elektrooniliste saatedokumentide koostamine.
Payment and invoicing systems for customers are not within the scope of this TSI, nor are such systems for payment and invoicing between various service providers such as railway undertakings or infrastructure managers.
Käesolevate KTKde kohaldamisalasse ei kuulu klientidele suunatud makse- ja arveldussüsteemid ega erinevate teenuseosutajate, näiteks raudtee-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelised makse- ja arveldussüsteemid.
The system design behind the data exchange in accordance with Chapter 4.2 (Functional and technical specifications of the subsystem), however, provides the information needed as a basis for payment resulting from the transport services.
Punkti 4.2 (Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised näitajad) kohase andmevahetuse süsteem annab siiski vajalikud andmed, mis on veoteenustega seotud maksete aluseks.
Also the long-term planning of the timetables is out with the scope of this telematic applications TSI.
Telemaatikarakenduste KTKde kohaldamisalasse ei kuulu ka sõiduplaanide pikaajaline planeerimine.
Nevertheless at some points there will be reference to the outcome of the long-term planning in so far as there is a relationship to the efficient interchange of information required for the operation of trains.
Teatud punktides viidatakse siiski pikaajalise planeerimise tulemustele, kuivõrd need on seotud rongiliikluseks vajaliku tõhusa teabevahetusega.
This TSI takes into account the present service providers and the various possible service providers of the future involved in freight transport as they are for (this list is not exhaustive):
Käesolevates KTKdes võetakse arvesse olemasolevaid teenuseosutajaid ja erinevaid võimalikke tulevasi teenuseosutajaid, kes on seotud kaubavedudega, kuna nende tegevusalaks on (loetelu ei ole täielik):
wagons
vagunid,
locomotives
vedurid,
drivers
rongijuhid,
switching and hump shunting
pöörangute korrashoid ja manööverdamine,
slot selling
konteineriruumi pakkumine,
shipment management
saadetiste haldamine,
train composition
rongide koostamine,
train Operation
rongiliiklus,
train monitoring
rongide jälgimine,
train controlling
liikluskorraldus,
shipment monitoring
saadetiste jälgimine,
inspections and repair of wagon and/or locomotive
vagunite ja/või vedurite ülevaatus ja remont,
customs clearance
tollivormistus,
operating intermodal terminals
ühendveoterminalide haldamine,
haulage management.
veonduse korraldamine.
Some specific service providers are defined explicitly in the Directives 2001/14/EC and 2001/16/EC.
Mõned konkreetsed teenuseosutajad on selgesõnaliselt määratletud direktiivides 2001/14/EÜ ja 2001/16/EÜ.
Since both directives have to be taken into account, this TSI considers in particular the definition of (see also Annex A, Index 6):
Kuna mõlemaid direktiive tuleb arvesse võtta, peetakse käesolevates KTKdes silmas eelkõige järgmist määratlust (vt ka A lisa jaotis 6):
‘“Infrastructure Manager (IM)” means any body or undertaking that is responsible, in particular, for establishing and maintaining railway infrastructure.
Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja – asutus või ettevõtja, kes vastutab eelkõige raudteeinfrastruktuuri rajamise ja hooldamise eest.
This may also include the management of infrastructure control and safety systems.
Ülesannete hulka võib kuuluda ka infrastruktuuri kontrolli- ja ohutussüsteemide majandamine.
The functions of the infrastructure manager on a network or part of a network may be allocated to different bodies or undertakings.’
Need raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ülesanded, mis on seotud võrguga või võrgu osaga, võib delegeerida erinevatele asutustele või ettevõtjatele.
Based on this definition, this TSI regards an IM as the service provider for the allocation of paths, for controlling/monitoring the trains and for train/path related reporting.
Sellest määratlusest lähtuvalt käsitatakse käesolevates KTKdes IEna teenuseosutajat, kes tegeleb liinide eraldamisega, rongiliikluse korraldamise/jälgimisega ja rongide/liinidega seotud aruandlusega.
According to Directive 2001/14/EC the body or undertaking to which an IM allocates a path is defined as an applicant.
Asutust või ettevõtjat, kellele IE liini eraldab, nimetatakse 2001/14/EÜ kohaselt taotlejaks.
‘“Applicant” means a licensed railway undertaking and/or an international grouping of railway undertakings, and, in Member States which provide for such a possibility, other persons and/or legal entities with public service or commercial interest in procuring infrastructure capacity, such as public authorities under Regulation (EEC) No 1191/69 and shippers, freight forwarders and combined transport operators, for the operation of railway services on their respective territories.
Taotleja – litsentsitud raudtee-ettevõtja ja/või rahvusvaheline raudtee-ettevõtjate rühmitus ning liikmesriikides, kus selline võimalus on loodud, muu füüsiline ja/või juriidiline isik, näiteks määrusele (EMÜ) nr 1191/69 vastavad ametiasutused ning vedajad, kaubasaatjad ja kombineeritud veoteenuseid osutavad ettevõtjad, kellel on avalike teenuste osutamisega seonduv või ärihuvi infrastruktuuri läbilaskevõimsuse omandamiseks, et osutada oma vastavatel territooriumidel raudteeteenuseid.
Whereas a “Railway Undertaking” is defined as any public or private undertaking, licensed according to applicable Community legislation, the principal business of which is to provide services for the transport of goods and/or passengers by rail with a requirement that the undertaking must ensure traction; this also includes undertakings which provide traction only.’
Raudtee-ettevõtja – määratletud kui iga vastavalt kohaldatavatele ühenduse õigusaktidele litsentsitud avalik-õiguslik isik või eraettevõtja, kelle peamine tegevusala on osutada kaupade ja/või reisijate raudteeveo teenuseid ja kes on kohustatud tagama veduriteenuse; mõiste hõlmab ka üksnes veduriteenust osutavaid ettevõtjaid.
Based on this definition, this TSI regards the RU as the service provider for operating trains.
Selle määratluse kohaselt käsitatakse käesolevates KTKdes REna rongiliikluse teenuse pakkujat.
Regarding the allocation of a train path for running a train, Article 13 of the Directive 2001/14/EC also has to be taken into account:
Seoses rongiliini eraldamisega rongiliikluseks tuleb arvesse võtta ka direktiivi 2001/14/EÜ artiklit 13:
‘Infrastructure capacity shall be allocated by an infrastructure manager, and once allocated to an applicant may not be transferred by the recipient to another undertaking or service.
Infrastruktuuri läbilaskevõimsust jaotab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ning pärast taotlejale määramist ei tohi saaja seda teisele ettevõtjale ega üksusele loovutada.
Any trading in infrastructure capacity shall be prohibited and shall lead to exclusion from the further allocation of capacity.
Mis tahes kauplemine infrastruktuuri läbilaskevõimsusega on keelatud ning toob kaasa edaspidisest läbilaskevõimsuse jaotamisest kõrvalejätmise.
The use of capacity by a railway undertaking when carrying out the business of an applicant who is not a railway undertaking shall not be considered as transfer.’
Raudtee-ettevõtja poolt läbilaskevõimsuse kasutamist sellise taotleja äritegevuse korraldamiseks, kes ei ole raudtee-ettevõtja, ei käsitata loovutamisena.
In relation to the communication scenarios between infrastructure managers and applicants in the execution mode of a transport, only the IM and the RU have to be considered and not all types of applicants, which may be relevant for the planning mode.
Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja taotlejate veo toimumise aegse teabevahetuse viiside osas tuleb silmas pidada üksnes IEsid ja REsid, mitte kõiki taotlejate liike, kes võivad olla olulised planeerimise valdkonnas.
In the execution mode a defined IM–RU relationship is always given, for which the message exchange and the information storage is specified in this TSI.
Veo toimumise ajal määratletakse alati IEde ja REde kindlaksmääratud suhe, mille osas on käesolevate KTKdega ette nähtud teadete vahetamine ja teabe salvestamine.
The definition of an applicant and the resulting path allocation possibilities remain uninfluenced.
See ei mõjuta taotleja määratlust ja sellest tulenevaid rongiliinide eraldamise võimalusi.
As already mentioned various services have to be provided for a freight transport.
Nagu juba öeldud, on kaubaveo puhul vaja osutada mitmesuguseid teenuseid.
One for example is the provision of wagons.
Üheks näiteks on vagunite pakkumine.
This service can be related to a fleet manager.
Seda teenust võib osutada veeremiettevõtja.
If this service for a transport is one of the services offered by the RU, the RU acts also as fleet manager.
Kui see veoga seotud teenus on üks RE pakutavatest teenustest, on RE ka veeremiettevõtjaks.
A fleet manager again can manage his own wagons and/or wagons from another keeper (another service provider for freight wagons).
Veeremiettevõtja võib omakorda pakkuda omaenda vaguneid ja/või teise valdaja (teine kaubavagunite valdkonna teenuseosutaja) vaguneid.
The needs for this kind of service provider are taken into account independent of whether the legal entity of the fleet manager is an RU or not.
Seda liiki teenuseosutaja vajadusi võetakse arvesse olenemata sellest, kas veeremiettevõtjana tegutsev juriidiline isik on RE või mitte.
This TSI does not create new legal entities and does not force an RU to involve external service providers for services which the RU itself offers but it does name, where necessary, a service by the name of a related service provider.
Käesolevate KTKdega ei looda uusi juriidilisi isikuid ega sunnita REd kaasama väljastpoolt teenuseosutajaid teenusteks, mida ta ise pakub, kuid vajadusel teeb seda seonduva teenuseosutaja nime all.
If the service is offered by an RU, the RU acts as the service provider for that service.
Kui teenust osutab RE, on ta selle teenuse puhul teenuseosutaja.
When taking into account the needs of a customer, one of the services is to organise and manage the transport line according to the commitment to the customer.
Kliendi vajaduste seisukohalt on üheks teenuseks transpordiahela korraldamine ja juhtimine vastavalt kliendi ees võetud kohustusele.
This service is provided by the Lead Railway Undertaking (Lead RU or LRU).
Seda teenust osutab juhtiv raudtee-ettevõtja (juhtiv RE või JRE).
The LRU is the single point of contact for the customer.
JRE on kliendi ainus kontaktpunkt.
If more than one railway undertaking is involved in the transport chain, the LRU is also responsible for the co-ordination with the other railway undertakings.
Kui transpordiahelas osaleb mitu raudtee-ettevõtjat, vastutab JRE ka erinevate raudtee-ettevõtjate vahelise kooskõlastamise eest.
This service can also be undertaken by a forwarder or by any other entity.
Seda teenust võib osutada ka ekspediitor või mis tahes muu üksus.
The involvement of an RU as LRU can differ from one type of transport flow to another.
RE osalemine JREna võib eri liiki transpordivoogude puhul olla erinev.
In the intermodal business the managing of capacity in block trains and the preparing of waybills is done by an intermodal service integrator, who could then be customer for the LRU.
Ühendveoäris tegeleb marsruutrongide veomahu haldamise ja saatekirjade koostamisega ühendveoteenuse rakendaja, kes võib omakorda olla JRE klient.
The main point, however, is that the RUs and the IMs and all other service providers (in the sense as defined above) must work together, either through cooperation and/or open access, as well as through efficient interchange of information, to deliver seamless services to the customer.
Põhiideeks on, et REd ja IEd ning kõik teised teenuseosutajad (eespool määratletud tähenduses) peavad töötama ühiselt, kas koostöös ja/või avatud juurdepääsu võimaldades või tõhusa teabevahetuse kaudu, et pakkuda kliendile tõrgeteta teenuseid.
This TSI for the railway freight transport industry is limited according to Directive 2001/16/EC to IMs and RUs/LRUs with reference to their direct customers.
Käesolevate raudtee-kaubaveosektorile suunatud KTKde ulatus on direktiivi 2001/16/EÜ kohaselt IEde ja REde/JREde osas piiratud nende otseste klientidega.
In the operation of freight services, the activity of an LRU, regarding a consignment, starts with the receipt of the consignment note from its customer and, for example, for wagon loads with the release time of the wagons.
Kaubaveoteenuste osutamisel algab JRE tegevus saadetise osas hetkel, mil ta võtab kliendilt vastu saatekirja ning näiteks vagunsaadetise osas vagunite vabastamise ajal.
The LRU creates a preliminary trip plan (based on experience and/or contract) for the transport journey.
JRE koostab veoteekonnaks esialgse veo koosteplaani (mis põhineb kogemustel ja/või lepingul).
If the LRU intends to have the wagon load in a train under Open Access mode (the LRU operates the train for the complete journey), the preliminary trip plan is per se the final one.
Kui JRE kavatseb vagunsaadetise paigutada rongi koosseisu avatud juurdepääsu tingimustes (JRE korraldab rongi liiklust kogu teekonna vältel), on esialgne veo koosteplaan iseenesest lõplik veo koosteplaan.
If the LRU intends to put the wagon load in a train which involves the cooperation of other RUs, he first has to find out which RUs he should address and at what time an interchange between two successive RUs can occur.
Kui JRE kavatseb vagunsaadetise paigutada sellise rongi koosseisu, mille puhul tehakse koostööd teiste REdega, peab ta esmalt kindlaks tegema, milliste REde poole on vaja pöörduda ning millal toimub kahe järjestikuse RE vaheline vahetus.
The LRU then prepares the preliminary wagon orders individually for each RU as subsets of the full consignment note.
JRE valmistab seejärel iga RE jaoks ette esialgse vagunite järjekorra, mis on täieliku saatekirja alajaotisteks.
The wagon orders are specified in Chapter 4.2.1 (Consignment note data).
Veojuhised on täpsemalt sätestatud punktis 4.2.1 (saatekirja andmed).
The addressed RUs check the availability of the resources for the operation of the wagons and the availability of the train path.
Adressaadiks olevad REd kontrollivad vagunite vedamiseks vajalike ressursside ning rongiliini olemasolu.
The responses from the various RUs enable the LRU to refine the trip plan or to start the interrogation anew — perhaps even with other RUs — until the trip plan finally fits customer requirements.
Erinevate REde vastused võimaldavad JRE-l täpsustada veo koosteplaani või alustada uut päringut – mis võib hõlmata veel enam REsid – kuni saavutatakse kliendi vajadustele vastav veo koosteplaan.
The RUs/LRUs must in general have, at minimum, the capability of:
REd/JREd peavad üldjuhul suutma vähemalt:
DEFINING services in terms of price and transit times, wagon supply (where applicable), wagon/intermodal unit information (location, status and the wagon/intermodal unit related estimated time of arrival ‘ETA’), where shipments can be loaded on empty wagons, containers, etc.,
MÄÄRATLEDA teenuste hinnad ja transiidiajad, vagunite pakkumise (vajaduse korral), vagunite/ühendveoüksuste andmed (vaguni/ühendveoüksuse asukoht, seisund, vaguni/ühendveoüksuse eeldatav saabumise aeg “ETA”), koha, kus saadetised saab laadida tühjadesse vagunitesse, konteineritesse jne,
DELIVERING the service that has been defined in a reliable, seamless manner through the use of common business processes and linked systems.
OSUTADA määratletud teenust usaldusväärselt ja tõrgeteta, rakendades ühtseid äriprotsesse ja omavahel seotud süsteeme.
There must be a capability for RUs, IMs and other service providers and stakeholders such as customs to exchange information electronically,
REd, IEd ning teised teenusepakkujad ja huvirühmad, näiteks toll, peavad suutma teavet elektrooniliselt vahetada,
MEASURING the quality of the service delivered compared to what was defined. i.e. billing accuracy against price quoted, actual transit times against commitments, wagon ordered against supplied, ETAs against actual arrival times,
HINNATA pakutava teenuse kvaliteeti võrreldes määratlusega, st arvete täpsus võrreldes pakutud hinnaga, tegelikud transiidiajad võrreldes lubatutega, tellitud vagunid võrreldes kättesaadavaks tehtud vagunitega, eeldatavad saabumisajad võrreldes tegelike saabumisaegadega,
OPERATING in a productive manner in terms of utilisation: train, infrastructure and fleet capacity through the use of business processes, systems and data exchange required to support wagon/intermodal unit and train scheduling.
TEGUTSEDA rongide mahutavuse, infrastruktuuri läbilaskevõime ja veeremi mahutavuse seisukohalt produktiivselt, kasutades äriprotsesse, süsteeme ja andmevahetust, mis on vajalikud vagunite/ühendveoüksuste ja rongide sõiduplaanide koostamiseks.
The RUs/LRUs as an applicant must also provide (through contracts with IMs) the required train path and must operate the train within their journey section.
REd ja JREd peavad taotlejatena tagama (koostöös IEdega) ka taotletava rongiliini ning korraldama rongi liiklemist oma teekonnaosas.
For the train path they may use already booked paths (in planning mode) or they have to request an ad hoc train path from the infrastructure manager(s) (IMs) relevant for the journey section(s) over which the RU operates the train.
Rongiliinide osas võivad nad kasutada ka juba broneeritud liine (planeerimisetapil) või taotleda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatelt erirongiliini teekonna nendeks osadeks, kus RE rongi liiklemist korraldab.
In Annex A, Index 5, Chapter 1.2 an example is given for the path request scenario.
A lisa jaotise 5 punktis 1.2 on esitatud on liinitaotluse näidisstsenaarium.