natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Assets held through a link can be used for Eurosystem credit operations, as well as for any other purpose selected by the counterparty.
Väärtpaberiarveldussüsteemide vahelise ühenduse kaudu hoitavaid varasid võib kasutada eurosüsteemi laenuoperatsioonides või osapoole äranägemisel muul otstarbel.
When using links between SSSs, the counterparties hold the assets on their own account with their home SSS and have no need for a custodian.
Väärtpaberiarveldussüsteemide vaheliste ühenduste korral hoiavad osapooled varasid oma koduväärtpaberiarveldussüsteemi kontol ega vaja kontohaldureid.
MINIMUM RESERVES [98]
KOHUSTUSLIK RESERV [97]
The ECB requires credit institutions to hold minimum reserves on accounts with the national central banks within the framework of the Eurosystem’s minimum reserve system.
EKP kohustab krediidiasutusi hoidma kohustuslikku reservi liikmesriikide keskpankades olevatel kontodel eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi raames.
The legal framework for this system is laid down in Article 19 of the Statute of the ESCB, Council Regulation (EC) No 2531/98 of 23 November 1998 concerning the application of minimum reserves by the European Central Bank [99] and Regulation (EC) No 1745/2003 of the European Central Bank on the application of minimum reserves (ECB/2003/9) [100].
Kõnealuse süsteemi õiguslik raamistik on sätestatud EKPSi põhikirja artiklis 19, nõukogu 23. novembri 1998. aasta määruses (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt [10] EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1. ja Euroopa Keskpanga määruses (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9). [11] ELT L 250, 2.10.2003, lk 10.
The application of Regulation ECB/2003/9 ensures that the terms and conditions of the Eurosystem’s minimum reserve system are uniform throughout the euro area.The amount of minimum reserves to be held by each institution is determined in relation to its reserve base.
Määruse EKP/2003/9 rakendamisega tagatakse, et eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi tingimused on ühetaolised kogu euroalal. Iga asutuse kohustusliku reservi summa määratakse kindlaks tema reservibaasi põhjal.
The Eurosystem’s minimum reserve system enables counterparties to make use of averaging provisions, implying that compliance with reserve requirements is determined on the basis of the average of the end-of-calendar-day balances on the counterparties’ reserve accounts over a maintenance period.
Eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem võimaldab osapooltel kasutada perioodi keskmist täitmist, mis tähendab, et reservinõude täitmine määratakse kindlaks osapoolte reservikontode kalendripäeva lõpu jäägi keskmise põhjal arvestusperioodi ajal.
Institutions’ holdings of required reserves are remunerated at the rate on the Eurosystem’s main refinancing operations.
Institutsioonide kohustuslike reservide suhtes makstakse intressi eurosüsteemi põhiliste refinantseerimisoperatsioonide määra ulatuses.
The Eurosystem’s minimum reserve system primarily pursues the following monetary functions:
Eelkõige üritab eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem lahendada järgmisi rahapoliitilisi ülesandeid:
Stabilisation of money market interest rates: The averaging provision of the Eurosystem’s minimum reserve system aims to contribute to the stabilisation of money market interest rates by giving institutions an incentive to smooth the effects of temporary liquidity fluctuations.
Rahaturu intressimäärade stabiliseerimine: Eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi perioodi keskmise täitmise eesmärk on aidata kaasa rahaturu intressimäärade stabiliseerimisele, motiveerides asutusi tasandama ajutiste likviidsuskõikumiste mõju.
Creation or enlargement of a structural liquidity shortage: The Eurosystem’s minimum reserve system contributes to creating or enlarging a structural liquidity shortage.
Struktuurilise likviidsuspuudujäägi loomine või suurendamine: Eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem aitab luua või suurendada struktuurilist likviidsuspuudujääki.
This may be helpful in improving the ability of the Eurosystem to operate efficiently as a supplier of liquidity.
Nii võib paraneda eurosüsteemi suutlikkus tegutseda tõhusa likviidsuse pakkujana.
In the application of minimum reserves, the ECB is bound to act in pursuance of the objectives of the Eurosystem as defined in Article 105 (1) of the Treaty and Article 2 of the Statute of the ESCB, which implies, inter alia, the principle of not inducing significant undesirable delocation or disintermediation.
Kohustusliku reservi rakendamisel peab EKP toimima vastavalt eurosüsteemi eesmärkidele, mis on määratletud asutamislepingu artikli 105 lõikes 1 ja EKPSi põhikirja artiklis 2; see tähendab muu hulgas seda, et püütakse vältida krediidiasutuste soovimatut paigutamist väljapoole euroala või euroala pangasüsteemi.
Pursuant to Article 19.1 of the Statute of the ESCB, the ECB requires credit institutions established in Member States to hold minimum reserves.
Vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 19.1 kehtestab EKP liikmesriikides tegutsevate krediidiasutuste kohta kohustusliku reservi nõude.
This implies that branches in the euro area of entities with no registered office in the euro area are also subject to the Eurosystem’s minimum reserve system.
See tähendab, et eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem kehtib ka euroalal registreerimata kontoriga üksuste euroalal tegutsevate filiaalide kohta.
However, branches located outside the euro area of credit institutions established in the euro area are not subject to this system.
Euroalal tegutsevate krediidiasutuste väljaspool euroala asuvate filiaalide suhtes kõnealust süsteemi ei rakendata.
Institutions will be automatically exempt from reserve requirements from the start of the maintenance period within which their authorisation is withdrawn or surrendered, or within which a decision to submit the institution to winding-up proceedings is taken by a judicial authority or any other competent authority of a participating Member State.
Asutused vabastatakse kohustusliku reservi nõudest automaatselt alates selle arvestusperioodi algusest, mil nende tegevusluba tühistatakse või loovutatakse või mille jooksul osaleva liikmesriigi õigusorgan või muu pädev asutus teeb otsuse käivitada asutuse suhtes likvideerimismenetlus.
According to Council Regulation (EC) No 2531/98 and Regulation ECB/2003/9, the ECB may also exempt institutions from their obligations under the Eurosystem’s minimum reserve system on a non-discriminatory basis if the purposes of this system would not be met by imposing these obligations on those particular institutions.
Vastavalt nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2531/98 ja määrusele EKP/2003/9 võib EKP mittediskrimineerivalt vabastada asutused eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi kohustustest, kui nõuete kehtestamisega nende konkreetsete asutuste kohta ei täidetaks selle süsteemi eesmärke.
In its decision on any such exemption, the ECB takes into account one or more of the following criteria:
Sellise vabastuse otsustamisel võtab EKP arvesse üht või mitut järgmist tingimust:
the institution is pursuing special purpose functions;
asutus täidab eriülesandeid;
the institution is not exercising active banking functions in competition with other credit institutions;
asutus ei konkureeri pangandustegevuse alal muude krediidiasutustega;
the institution has all its deposits earmarked for purposes related to regional and/or international development assistance.
kõik asutuse hoiused on ette nähtud piirkondlikuks ja/või rahvusvaheliseks arenguabiks.
The ECB establishes and maintains a list of institutions subject to the Eurosystem’s minimum reserve system.
EKP koostab nimekirja asutustest, kelle kohta kehtib eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem, ning haldab seda.
The ECB also makes public a list of any institutions exempt from their obligations under this system for reasons other than their being subject to reorganisation measures [101].
Lisaks sellele avaldab EKP nimekirja selliste asutuste kohta, mis on vabastatud kõnealuse süsteemiga kaasnevatest kohustustest muul põhjusel kui saneerimismeetmed.
Counterparties may rely on these lists in deciding whether their liabilities are owed to another institution that is itself subject to reserve requirements.
Osapooled saavad nimekirjade põhjal kindlaks teha, kas neil on kohustusi mõne asutuse ees, mille suhtes kohaldatakse reservinõuet.
The lists, available to the public after close of business on the last Eurosystem business day of each calendar month, are valid for the calculation of the reserve base for the maintenance period beginning in the calendar month two months later.
Nimekirju, mis tehakse avalikkusele kättesaadavaks pärast eurosüsteemi iga kalendrikuu viimase pangapäeva lõppu, kasutatakse kahe kalendrikuu pärast algava reservide arvestusperioodi reservibaasi arvutamiseks.
For example, the list published at the end of February would be valid for the calculation of the reserve base for the maintenance period beginning in April.
Näiteks veebruari lõpus avaldatud nimekirja kasutatakse aprillis algava reservide arvestusperioodi reservibaasi arvutamiseks.
Reserve base and reserve ratios
Reservibaas ja kohustusliku reservi määr
The reserve base of an institution is defined in relation to elements of its balance sheet.
Asutuse reservibaas määratakse kindlaks tema bilansikomponentide põhjal.
The balance sheet data are reported to the national central banks within the general framework of the ECB’s money and banking statistics (see Section 7.5) [102].
Bilansiandmed esitatakse liikmesriikide keskpankadele EKP raha- ja pangandusstatistika raames (vt punkt 7.5).
For institutions subject to full reporting requirements, the balance sheet data referring to the end of a given calendar month are used to determine the reserve base for the maintenance period starting in the calendar month two months later.
Täieliku aruandluskohustusega asutuste puhul kasutatakse konkreetse kalendrikuu bilansiandmeid selleks, et määrata kindlaks kahe kalendrikuu pärast algava reservide arvestusperioodi reservibaas.
For example, the reserve base calculated from the balance sheet of the end of February would be used to calculate the reserve requirements to be fulfilled by counterparties in the maintenance period beginning in April.
Näiteks veebruari lõpu bilansi alusel arvutatud reservibaasi kasutatakse sellise kohustusliku reservi nõude arvutamiseks, mida osapool peavad täitma aprillis algaval reservi arvestusperioodil.
The reporting framework for the ECB’s money and banking statistics includes the possibility of relieving small institutions of some of the reporting burden.
EKP raha- ja pangandusstatistika aruandlussüsteem võimaldab väikesed asutused osaliselt aruandluskoormusest vabastada.
Institutions to which this provision applies only need to report a limited set of balance sheet data on a quarterly basis (as end-of-quarter data) and with a reporting deadline which is longer than that set for larger institutions.
Asutused, kelle kohta see säte kehtib, peavad esitama kord kvartalis (kvartalilõpu andmete seisuga) piiratud kogumi bilansiandmeid ning nende aruandlustähtaeg on pikem kui suurematel asutustel.
For these institutions, the balance sheet data reported for a specific quarter are used to determine, with a lag of two months, the reserve base for the consecutive three reserve maintenance periods.
Nende asutuste konkreetse kvartali kohta esitatud bilansiandmete põhjal määratakse kahekuise lõtkuga kindlaks kolme järjestikuse arvestusperioodi reservibaas.
For example, the balance sheet of the end of the first quarter – March – would be valid for the calculation of the reserve base for the maintenance periods beginning in June, July and August.
Näiteks esimese kvartali lõpu (märts) bilanssi kasutatakse juunis, juulis ja augustis algavate arvestusperioodide reservibaasi arvutamiseks.
According to Council Regulation (EC) No 2531/98, the ECB is entitled to include liabilities resulting from the acceptance of funds together with liabilities resulting from off-balance-sheet items in the reserve base of institutions.
Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2531/98 on EKP-l õigus arvata asutuste reservibaasi hulka vahendite aktsepteerimisest tulenevad kohustused ja bilansivälistest kirjetest tulenevad kohustused.
In the Eurosystem’s minimum reserve system, only the liability categories ‘deposits’ and ‘debt securities issued’ are actually included in the reserve base (see Box 9).
Eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi puhul arvatakse reservibaasi tegelikult ainult sellised kohustuste kategooriad nagu “hoiused” ja “emiteeritud võlakirjad” (vt taustinfo 14).
Liabilities vis-à-vis other institutions included in the list of institutions subject to the Eurosystem’s minimum reserve system and liabilities vis-à-vis the ECB and the national central banks are not included in the reserve base.
Reservibaasi hulka ei arvata kohustusi teiste asutuste ees, kes kuuluvad eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi kuuluvate asutuste nimekirja ning kohustusi EKP ja liikmesriikide keskpankade ees.
In this respect, for the liability category ‘debt securities issued’, the issuer needs to be able to prove the actual amount of these instruments held by other institutions subject to the Eurosystem’s minimum reserve system in order to be entitled to deduct them from the reserve base.
Selleks et väljalaskja saaks kohustuste kategooria “väljalastud võlakirjad” reservibaasist maha arvata, peab ta suutma tõendada, kui suurt hulka neist instrumentidest hoiavad tegelikult asutused, kelle kohta kehtib Eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem.
If such proof cannot be presented, issuers may apply a standardised deduction of a fixed percentage [103] to this balance sheet item.
Kui selliseid tõendeid ei ole võimalik esitada, võivad väljalaskjad kasutada iga nimetatud bilansikirje puhul kindla protsendimääraga tavapärast mahaarvamist. [100]
The reserve ratios are determined by the ECB subject to the maximum limit specified in Council Regulation (EC) No 2531/98.
EKP võtab kohustusliku reservi määra kindlaksmääramisel arvesse ülempiiri, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2531/98.
The ECB applies a uniform non-zero reserve ratio to most of the items included in the reserve base.
EKP rakendab enamiku reservibaasi kuuluvate kirjete suhtes ühtset kohustusliku reservi määra, mis ei ole null.
This reserve ratio is specified in Regulation ECB/2003/9.
See kohustusliku reservi määr on sätestatud EKP määruses kohustuslike reservide kohta.
The ECB sets a zero reserve ratio on the following liability categories: ‘deposits with an agreed maturity of over two years’, ‘deposits redeemable at notice of over two years’, ‘repos’ and ‘debt securities with an agreed maturity of over two years’ (see Box 9).
EKP sätestab kohustusliku reservi nullmäära järgmiste kohustuste kategooriate suhtes: “üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga hoiused”, “etteteatamisega lõpetatavad üle kaheaastase tähtajaga hoiused”, “repotehingud” ja “üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga võlakirjad” (vt taustinfo 14).
The ECB may change the reserve ratios at any time.
EKP võib kohustusliku reservi määra igal ajal muuta.
Changes in reserve ratios are announced by the ECB in advance of the first maintenance period for which the change is effective.
EKP teatab kohustusliku reservi määra muutumisest enne esimest reservide arvestusperioodi, mille kohta muudatused kehtivad.
Calculation of reserve requirements
Reservinõuete arvutamine
The reserve requirement of each individual institution is calculated by applying, to the amount of eligible liabilities, the reserve ratios for the corresponding categories of liabilities.
Iga üksiku asutuse reservinõude arvutamiseks rakendatakse kõlblike kohustuste summa suhtes vastava kohustuste kategooria kohustusliku reservi määra.
The reserve requirement for each maintenance period is rounded to the nearest euro.
Iga arvestusperioodi kohustusliku reservi nõue ümardatakse lähima euroni.
BOX 9
TAUSTINFO 9
A Liabilities included in the reserve base and to which the positive reserve ratio is applied
Reservibaasi kantud kohustused, mille suhtes rakendatakse positiivset kohustusliku reservi määra
DepositsOvernight deposits
HoiusedÜleööhoiused
Deposits with an agreed maturity of up to two years
Hoiused, mille kokkulepitud tähtaeg on kuni kaks aastat
Deposits redeemable at notice up of to two years
Etteteatamisega lõpetatavad kuni kaheaastase tähtajaga hoiused
Debt securities issued
Eniteeritud võlakirjad
Debt securities with an agreed maturity of up to two years
Võlakirjad, mille kokkulepitud tähtaeg on kuni kaks aastat
B Liabilities included in the reserve base and to which a zero reserve ratio is applied
Reservibaasi kantud kohustused, mille suhtes rakendatakse kohustusliku reservi nullmäära
Deposits [105] Regulation (EC) No 2181/2004 of the European Central Bank of 16 December 2004, amending Regulation (EC) No 2423/2001 (ECB/2001/13) concerning the consolidated balance sheet of the monetary financial institutions sector and Regulation (EC) No 63/2002 (ECB/2001/18) concerning statistics on interest rates applied by monetary financial institutions to deposits and loans vis-à-vis households and non financial corporations (ECB/2004/21) (OJ L 371 of 18 December 2004, page 42), explicitly requires the reporting of deposit liabilities at nominal value.
Hoiused [102] Euroopa Keskpanga 16. detsembri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 2181/2004 (EKP/2004/21), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) rahaloomeasutuste sektori koondbilansi kohta ja määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (ELT L 371, 18.12.2004, lk 42), on selgesõnaliselt sätestatud, et kohustusi hoiuste näol tuleb aruandluses kajastada nimiväärtusega.
Nominal value means the amount of principal that a debtor is contractually obliged to repay to a creditor.
Nimiväärtus on laenu põhisumma, mille võlgnik peab laenulepingu kohaselt võlausaldajale tagasi maksma.
This amendment had become necessary because Council Directive 86/635/EEC of 8 December 1986 on the annual accounts and the consolidated accounts of banks and other financial institutions (OJ L 372 of 31 December 1986, page 1) had been amended to the effect that certain financial instruments could be priced at fair value.
Muudatus osutus vajalikuks sellepärast, et nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahandusasutuste raamatupidamise aasta- ja ühendaruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1) oli muudetud nii, et teatavate finantsinstrumentide hinda saaks kindlaks määrata õiglase väärtuse põhimõttel. [104] Tavaliselt avalikustatakse kalender EKP pressiteates eurosüsteemi veebilehtedel (vt lisa 5). Lisaks avaldatakse kõnealune kalender Euroopa Liidu Teatajas ja liikmesriikide keskpankade veebilehel. [105] Kui asutusel ei ole tegutsemiskoha liikmesriigis peakontorit, peab ta määrama põhifiliaali, kes vastutab asutuse kõigi asjaomases liikmesriigis asuvate üksuste kohustusliku reservi koondnõuete täitmise eest.
Deposits with an agreed maturity of over two years
Üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga hoiused
Deposits redeemable at notice of over two years
Etteteatamisega lõpetatavad üle kaheaastase tähtajaga hoiused
Repos
Repod
Debt securities with an agreed maturity of over two years
Üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga võlakirjad
C Liabilities excluded from the reserve base
Reservibaasist välja jäetud kohustused
Liabilities vis-à-vis other institutions subject to the Eurosystem’s minimum reserve system
Kohustused teiste asutuste ees, kelle suhtes kohaldatakse eurosüsteemi kohustusliku reservi nõuet
Liabilities vis-à-vis the ECB and the national central banks
Kohustused EKP ja liikmesriikide keskpankade ees
Maintenance period
Kohustusliku reservi arvestusperiood
The ECB publishes a calendar of the reserve maintenance periods at least three months before the start of each year [106].
EKP avaldab reservide arvestusperioodide kalendri vähemalt kolm kuud enne iga aasta algust.
The maintenance period begins on the settlement day of the first main refinancing operation following the meeting of the Governing Council, at which the monthly assessment of the monetary policy stance is pre-scheduled.
Reservide arvestusperiood algab esimese põhilise refinantseerimisoperatsiooni arvelduspäeval pärast EKP nõukogu koosolekut, kus kavandatakse eelnevalt rahapoliitilise olukorra igakuine hindamine.
Under special circumstances, the published calendar may be amended, depending, among other things, on changes in the schedule of Governing Council meetings.Reserve holdings
Erijuhtudel võidakse avaldatud kalendrit muuta, muu hulgas sõltuvalt EKP nõukogu koosolekute ajakava muutusest. Reservihoiused
Each institution must hold its minimum reserves on one or more reserve accounts with the national central bank in the Member State in which it is established.
Iga asutus peab hoidma oma kohustuslikku reservi ühel või mitmel reservikontol oma tegutsemiskohajärgse liikmesriigi keskpangas.
For institutions with more than one establishment in a Member State, the head office is responsible for fulfilling the aggregate minimum reserves of all the domestic establishments of the institution [107].
Kui asutusel on liikmesriigis mitu üksust, vastutab peakontor asutuse kõigi omamaiste üksuste kohustusliku reservi koondnõuete täitmise eest.
An institution with establishments in more than one Member State is required to hold minimum reserves with the national central bank of each Member State in which it has an establishment, in relation to its reserve base in the corresponding Member State.
Kui asutusel on üksused mitmes liikmesriigis, peab ta hoidma iga sellise liikmesriigi keskpangas, kus ta üksus tegutseb, kohustuslikku reservi, mis määratakse kindlaks vastavalt tema reservibaasile vastavas liikmesriigis.
Institutions’ settlement accounts with the national central banks may be used as reserve accounts.
Reservikontona võib kasutada asutuse arvelduskontosid liikmesriikide keskpankades.
Reserve holdings on settlement accounts may be used for intraday settlement purposes.
Reservihoiuseid arvelduskontodel võib kasutada päevasisesteks arveldusteks.
The daily reserve holding of an institution is calculated as the end-of-day balance on its reserve account.
Asutuse päevane reservihoius arvutatakse tema reservikontol oleva päevalõpujäägina.
An institution may apply to the national central bank in the Member State in which the institution is resident for permission to hold all its minimum reserves indirectly through an intermediary.
Asutus võib taotleda oma asukohajärgse liikmesriigi keskpangalt luba hoida kõiki oma kohustuslikke reserve kaudselt vahendaja kaudu.
The possibility of holding minimum reserves through an intermediary is, as a rule, restricted to institutions which are constituted in such a way that part of the administration (e.g. treasury management) is normally effected by the intermediary (e.g. networks of savings banks and cooperative banks may centralise their reserve holdings).
Üldjuhul on võimalus hoida kohustuslikke reserve vahendaja kaudu vaid asutustel, mida osaliselt (nt sularahahaldus) haldab vahendaja (nt hoiupankade ja ühistupankade võrgud võivad oma reservihoiused tsentraliseerida).
The holding of minimum reserves through an intermediary is subject to the provisions specified in Regulation ECB/2003/9.
Vahendaja kaudu kohustusliku reservi hoidmise suhtes kohaldatakse määruse EKP/2003/9 sätteid.
Remuneration of reserve holdings
Reservihoiuste tasustamine intressiga
Holdings of required reserves are remunerated at the average, over the maintenance period, of the ECB’s rate (weighted according to the number of calendar days) on the main refinancing operations, calculated using the formula specified in Box 10.
Kohustusliku reservi hoiuste pealt makstakse taustinfos 10 sätestatud valemi kohaselt intressi, mis võrdub EKP põhiliste refinantseerimisoperatsioonide keskmise (kalendripäevade arvu järgi kaalutud) intressiga kohustusliku reservi arvestusperioodil.
Reserve holdings exceeding the required reserves are not remunerated.
Kohustuslikku reservi ületavatelt reservihoiustelt intressi ei maksta.