natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There was also the risk with the switch-over that terrestrial coverage would suddenly cease, with the financing of commercial broadcasters out of advertising revenue being adversely affected.
Samuti oli üleminekul olemas risk, et maapealne katmine katkeb äkki negatiivse mõju tõttu kommertsringhäälinguorganisatsioonide reklaamituludest rahastamisele.
ProSiebenSat.1 also made the point that the participation of the large commercial broadcasting groups in the switch-over alongside the PSBs was necessary in order to secure a sufficient degree of consumer acceptance.
ProSiebenSat.1 märkis ka, et suurte kommertsringhäälinguorganisatsioonide rühmade osalemine üleminekus koos PSB-dega on vajalik, et tagada piisav heakskiit tarbijate poolt.
The comments by ECCA generally supported the views expressed by the Commission in its decision to initiate the procedure.
ECCA-poolsed kommentaarid toetasid üldiselt komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses avaldatud arvamust.
ECCA points out in particular that the measure described placed at a disadvantage the operators of other transmission platforms, which relied exclusively on capital markets to obtain finance.
ECCA märgib eriti, et kirjeldatud meede seab ebasoodsasse olukorda muude ringhäälinguplatvormide operaatorid, kes toetuvad ainult kapitaliturgudele rahastamise hankimiseks.
Similarly, the comments by ESOA supported the view expressed by the Commission in the decision to initiate the procedure to the effect that the measure described constituted state aid that was incompatible with the EC Treaty.
Samamoodi toetasid ESOA-poolsed märkused komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses avaldatud arvamust, et kirjeldatud meede kujutas endast riigiabi, mis oli kokkusobimatu Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.
ESOA also pointed out that, in many respects, satellites were a cheaper and more market-oriented form of transmission than digital terrestrial transmission.
ESOA märkis ka, et mitmes suhtes on satelliidid odavamad ja enam turule orienteeritud ringhäälinguvorm kui digitaalne maapealne ringhääling.
In its comments, DTAG doubted that the assistance granted by Mabb constituted State resources and thus Aid.
Oma märkustes kahtles DTAG, et Mabb-i poolt antav abi kujutaks endast riigi ressursse ja seega abi.
It went on to say that T-Systems could not be regarded as an indirect beneficiary.
Ta jätkas, väites, et T-Systems’it ei saa pidada kaudseks abisaajaks.
T-Systems received appropriate market remuneration for the DVB-T transmission and had also been allocated the frequencies in an open and transparent tender procedure.
T-Systems sai asjakohast turutasu DVB-T edastamise eest ning avatud ja läbipaistva pakkumismenetluse käigus olid talle samuti eraldatud sagedused.
In addition, the assistance had to be seen as compensation for the provision of public-interest services by the commercial broadcasters, which had decided to dispense with analogue terrestrial transmission and had switched to DVB-T transmission.
Lisaks tuleks abi vaadelda kompensatsioonina kommertsringhäälinguorganisatsioonidele üldistes huvides vajalike teenuste pakkumise eest, kes olid otsustanud lõpetada analoogse maapealse edastamise ja lülitunud ümber DVB-T edastamisele.
This also ruled out the existence of indirect assistance for T-Systems.
See välistas samuti kaudse abi T-Systems’ile.
Lastly, DTAG disputed that there had been any distortion of competition between terrestrial, cable and satellite transmission since the three modes of transmission were not substitutable from the point of view of the consumer.
Lõpuks vaidlustas DTAG ükskõik milliste konkurentsimoonutuste olemasolu maapealse, kaabel- ja satelliitringhäälingu vahel, kuna need kolm ringhäälingut ei ole tarbija vaatepunktist omavahel asendatavad.
The Commission notes that the other comments were received after the planned one month deadline and that the interested parties had not asked for any extension.
Komisjon märgib, et ülejäänud märkused saadi pärast planeeritud ühekuulist tähtaega ja et huvitatud isikud ei olnud palunud mingit pikendust.
Since these comments have helped, however, to provide a full picture of the form and effect of the measure, they are reproduced below with a view to ensuring a maximum degree of transparency.
Kuna need märkused on siiski aidanud pakkuda täielikku pilti meetme vormist ja mõjust, on need allpool ära toodud, et tagada maksimaalne läbipaistvus.
In addition, all comments and information have been passed on to Germany so that it has had the opportunity to comment on them in turn.
Lisaks on kõik märkused ja andmed edastatud Saksamaale, nii et tal on olnud võimalus neid omakorda kommenteerida.
In its comments, the German Cable Association stated that the measure constituted unilateral assistance for DVB-T from public monies that seriously distorted competition among the competing network infrastructures.
Oma märkustes väitis Saksa kaabliassotsatsioon, et abi kujutas endast ühepoolset abi DVB-T-le riigi rahast, mis moonutas tõsiselt konkurentsi konkureerivate võrguinfrastruktuuride vahel.
The DVB-T network was developed without any financial risk for the network operator since the participation of the commercial broadcasters was guaranteed by providing them with financial assistance.
DVB-T võrk arendati välja ilma igasuguse finantsriskita võrguoperaatorile, kuna kommertsringhäälinguorganisatsioonide osalemine oli garanteeritud neile finantsabi andmisega.
Furthermore, the German Cable Association noted that neither the tender procedure for DVB-T launched by RegTP nor the tender procedure for broadcasting licences launched by Mabb could be described as open and transparent.
Edasi märkis Saksa kaabliassotsiatsioon, et ei RegTP poolt käivitatud pakkumismenetlust ega Mabb-i poolt käivitatud ringhäälingulitsentside pakkumismenetlust ei saa kirjeldada avatud ja läbipaistvana.
It also doubted that the assistance was necessary since the market participants had a vested interest in the switch-over and since alternatives to the assistance provided had existed.
Samuti kahtles ta abi vajalikkuses, kuna turul osalejatel oli eluline huvitatus üleminekust ja kuna antud abi alternatiivid olid olnud olemas.
The assistance was not appropriate since it had not been calculated on the basis of the costs actually incurred by the broadcasters.
Abi ei olnud kohane, kuna see ei olnud arvutatud tegelikult ringhäälinguorganisatsioonide poolt kantud kulude alusel.
A similar line was taken by ANGA, which also pointed to the lack of transparency in respect of the result of the tender procedures at the level of the network operation and the broadcasting licences.
Samasuguse liini võttis ANGA, kes viitas ka läbipaistvuse puudumisele seoses pakkumismenetluste tulemustega võrgu opereerimise ja ringhäälingulitsentside tasandil.
It also referred to the vested interest of the network operator and of the broadcasters in the digital terrestrial switch-over.
Samuti viitas ta võrguoperaatori ja ringhäälinguorganisatsioonide elulisele huvitatusele digitaalses maapealses üleminekus.
Furthermore, it stressed that DVB-T was specifically designed to compete with cable and refuted arguments to the effect that DVB-T would have to be justified as a means of securing plurality of opinion and for socio-political reasons.
Lisaks rõhutas ta, et DVB-T oli konkreetselt välja töötatud, konkureerimaks kaabliga, ja kummutas argumendid, nagu oleks DVB-T õigustatud arvamuste paljususe tagamise vahendina ja sotsiaalpoliitilistel põhjustel.
Lastly, ANGA argued that the collection of customer fees would have been an alternative to public funding.
Lõpuks väitis ANGA, et klienditasude kogumine oleks olnud alternatiiviks riiklikule rahastamisele.
Kabel BW observed that the assistance granted by Mabb for DVB-T had led to distortion of competition detrimental to satellite and cable services.
Kabel BW leidis, et Mabb-i poolt DVB-T-le antud abi oli viinud konkurentsimoonutustele, mis olid kahjulikud satelliit- ja kaabelteenustele.
Applying an analytical model, it also endeavoured to show that assistance for the DVB-T network in Berlin-Brandenburg would not be necessary since the fees accruing to the network operator would be sufficient to cover the costs of digital terrestrial transmission.
Analüütilist mudelit rakendades püüdis ta samuti näidata, et abi DVB-T võrgule Berliin-Brandenburgis ei oleks vajalik, kuna võrguoperaatori poolt saadavad tasud oleksid piisavad digitaalse maapealse edastuse kulude katmiseks.
It concluded from this that compensation in the form of assistance from Mabb was not necessary even if development of the DVB-T network were regarded as a service of general economic interest.
Sellest järeldas ta, et kompensatsioon Mabb-ilt saadava abi näol ei olnud vajalik isegi siis, kui DVB-T võrgu arendamist peetaks üldistes majandushuvides osutatavaks teenuseks.
COMMENTS FROM THE FEDERAL REPUBLIC OF GERMANY
SAKSAMAA LIITVABARIIGI MÄRKUSED
In its response to the decision to initiate the procedure, Germany takes the view that the assistance granted by Mabb does not constitute aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Oma vastuses otsusele menetluse algatamise kohta võtab Saksamaa omaks vaatenurga, mille kohaselt Mabb-i osutatud abi ei kujuta endast abi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
Firstly, the assistance did not come from State resources since the funds were not under State control, and Mabb was free to decide how they were to be used.
Esiteks ei tulnud abi riigi vahenditest, kuna rahalised vahendid ei olnud riigi kontrolli all, ning Mabb-il oli vabadus otsustada, kuidas neid kasutada.
Secondly, the assistance was not granted to specific beneficiaries.
Teiseks ei antud abi konkreetsetele abisaajatele.
This was the case not only with the commercial broadcasters as direct beneficiaries but also with the network operator as indirect beneficiary, since the assistance granted to the undertakings concerned was the result of open and transparent tender procedures.
Nii ei olnud mitte üksnes kommertsringhäälinguorganisatsioonide kui otseste abisaajate, vaid ka võrguoperaatori kui kaudse abisaaja puhul, kuna asjaomastele ettevõtjatele antud abi oli avatud ja läbipaistvate pakkumismenetluste tulemus.
As a result, no specific undertaking benefited.
Seetõttu ei saanud kasu ükski konkreetne ettevõtja.
Thirdly, Germany states that the assistance did not distort competition.
Kolmandaks väidab Saksamaa, et abi ei moonutanud konkurentsi.
In the case of the broadcasters, the digital switch-over increased competition since capacities for additional programme channels became available.
Ringhäälinguorganisatsioonide puhul suurendas üleminek digitaalringhäälingule konkurentsi, sest tekkis võimalus kasutada täiendavaid programmikanaleid.
In the case of the network operator, the various modes of transmission were not sufficiently substitutable, this being a necessary condition for a distortion of competition.
Võrguoperaatori puhul ei olnud mitmesugused edastusmoodused piisavalt asendatavad, kusjuures see on konkurentsi moonutamise vajalik tingimus.
If the Commission were to classify the measure under investigation as state aid, Germany would argue that the measure was compatible with the EC Treaty under Article 87(3)(c), Article 87(3)(d) or Article 86(2).
Kui komisjon liigitaks uuritava meetme riigiabiks, väidaks Saksamaa, et meede vastas artikli 87 lõike 3 punkti c, artikli 87 lõike 3 punkti d või artikli 86 lõike 2 kohaselt Euroopa Ühenduse asutamiselepingule.
Under Article 87(3)(c), the measure contributed to the development of the broadcasting sector since DVB-T allowed more television broadcasters to transmit and promoted the development of new services such as interactive television services or mobile and portable reception.
Artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt aitas meede kaasa ringhäälingusektori arengule, kuna DVB-T lubas programmi edastada enamatel teleringhäälinguoperaatoritel ja edendas uute teenuste väljatöötamist, nagu interaktiivsed teleteenused või mobiilne ja portatiivne vastuvõtt.
In addition, it fostered media plurality, competition between the various modes of digital transmission and an efficient use of frequencies.
Lisaks soodustas see meedia paljusust, konkurentsi mitmesuguste digitaallevimooduste vahel ja sagedusalade tõhusat kasutamist.
Germany also argues that the assistance in its present form is necessary and appropriate since market forces alone would not have been sufficient to bring about the switch-over and since the measure constituted a relatively small incentive.
Samuti väidab Saksamaa, et abi selle praegusel kujul on vajalik ja kohane, kuna turul valitsevatest jõududest üksi ei piisaks ülemineku esilekutsumiseks ning kuna meede kujutas endast võrdlemisi väikest stiimulit.
On the basis of Article 87(3)(d), Germany argues that the measure can be justified as aid to promote culture and that the assistance served to develop a pluralistic broadcasting system and thus fell within the cultural remit of the Member States.
Artikli 87 lõike 3 punkti d alusel väidab Saksamaa, et meede võib olla õigustatud abina kultuuri edendamiseks ning et abi täitis mitmekesise ringhäälingusüsteemi arendamise eesmärki ning kuulus seega liikmesriikide kultuuritoetuste alla.
Lastly, Germany argues that the broadcasting of television programmes over DVB-T is a service of general economic interest and that the Aid could be approved under Article 86(2).
Lõpetuseks väidab Saksamaa ka seda, et teleprogrammide edastamine DVB-T kaudu on üldisi majandushuve teeniv teenus ning et abi saab artikli 86 lõike 2 alusel heaks kiita.
Under the agreements with Mabb on the capacity allocation and the granting of assistance, the commercial broadcasters were charged with providing a service, namely ‘participation in the digital switch-over and broadcasting of programmes over the digital terrestrial mode of transmission’.
Vastavalt lepingutele Mabb-iga võimsuse jaotamise ja abi andmise kohta pandi kommertsringhäälinguorganisatsioonidele kohustus pakkuda teenust, nimelt “osaleda üleminekus digitaalsüsteemile ja programmide edastamisele maapealse digitaallevimooduse abil”.
Without the assistance, they would not have been willing to broadcast over the DVB-T network, and this would have jeopardised the survival of this mode of transmission, the preservation of which was in the public interest.
Ilma abita ei oleks nad soovinud kasutada edastamiseks DVB-T võrku ning see oleks ohtu seadnud kõnealuse edastusmooduse ellujäämise, mille säilitamine oli üldsuse huvides.
In its response to the comments from the interested parties, Germany makes the point that, as a rule, the regulation of infrastructure in accordance with Directive 2002/21/EC on the Common Regulatory Framework for Electronic Communications Networks and Services (Framework Directive) [39] is based on different markets for cable, satellite and terrestrial broadcasting.
Oma vastuses huvitatud isikute märkustele väidab Saksamaa, et reeglina põhineb infrastruktuuri reguleerimine kooskõlas direktiiviga 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) [39] sellel, et kaabel-, satelliit- ja maapealse ringhäälingu turud on erinevad.
In addition, the operators of these networks have failed as yet to provide evidence that cable and satellite have been disadvantaged in practice by the digital switch-over in Berlin-Brandenburg.
Lisaks ei ole nende võrkude operaatorid senini esitanud tõendeid selle kohta, et kaabel- ja satelliitlevi on digitaalsüsteemile üleminekuga Berliin-Brandenburgis jäänud tegelikult ebasoodsasse olukorda.
No broadcaster had yet abandoned satellite broadcasting because Mabb was promoting the switch-over to DVB-T.
Ükski ringhäälinguorganisatsioon ei olnud satelliitlevi veel kõrvale jätnud, kuna Mabb edendas üleminekut DVB-T-le.
However, Germany states that, through the measure, it intended to secure ‘viable infrastructure-based competition’ that, as in the case of the broadband sector, could be expected to have a positive effect.
Samas kinnitab Saksamaa, et meetme abil oli tal kavas kindlustada “elujõuline infrastruktuuril põhinev konkurents”, millest, nagu ringhäälingusektori puhul, võiks eeldada positiivset mõju.
In its response to additional comments from interested parties, Germany disputes in particular the arguments which cast doubt on the open, transparent and non-discriminatory nature of the procedure to allocate the network licences.
Oma vastuses huvitatud isikute täiendavatele märkustele vaidleb Saksamaa vastu eelkõige argumentidele, mis seavad kahtluse alla võrgulitsentside eraldamise korra avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva olemuse.
Moreover, Germany disputes that the customer data submitted by cable operators show a negative competitive effect of the launch of DVB-T on cable operators.
Peale selle vaidleb Saksamaa vastu sellele, et kaabellevivõrgu operaatorite esitatud andmed klientide kohta näitavad DVB-T tegevuse alustamise negatiivset konkurentsimõju kaabellevivõrgu operaatoritele.
Instead, Germany highlights the strong competitive position of cable operators.
Selle asemel tõstab Saksamaa esile kaabellevioperaatorite tugevat konkurentsipositsiooni.
State Aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty
Riigiabi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses
The Commission has examined whether the measure can be classified as State Aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty, according to which ‘any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market.’
Komisjon on uurinud, kas meedet saab klassifitseerida riigiabina Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, mille kohaselt “on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.
In the decision to initiate the procedure, the Commission stated that advantages granted by a public or private body designated or established by the State fall within the scope of Article 87(1) [40].
Oma otsuses menetluse algatamise kohta märkis komisjon, et riigi poolt tunnustatud või asutatud avalik-õiguslike või eraõiguslike asutuste poolt antavad soodustused jäävad artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse.
It maintained that Mabb should be considered a public body established or appointed by the State which performs a public task and that the advantages granted by this body should be considered State resources within the meaning of Article 87(1) [41].
Ta väitis, et Mabb-i tuleb pidada riigi poolt loodud või määratud avalik-õiguslikuks asutuseks, kes täidab avalikke ülesandeid, ja et selle asutuse poolt antavaid soodustusi tuleb pidada riigiressurssideks artikli 87 lõike 1 tähenduses. [41]
Germany replied that, for a measure to rank as State resources, it must constitute a burden for the State budget.
Saksamaa vastas, et selleks, et meedet saaks klassifitseerida riigiressursiks, peab see endast kujutama koormust riigieelarvele.
Since, in the present case, the funding does not represent a financial burden for the budgets of the Länder of Berlin and Brandenburg but is financed from the licence fee (Rundfunkgebühr) collected from TV viewers, the funding does not constitute State resources.
Kuna käesoleval juhul ei kujuta rahastamine endast finantskoormust Berliini ja Brandenburgi liidumaa eelarvetele, vaid seda rahastatakse TV vaatajatelt kogutavast litsentsitasust (Rundfunkgebühr), siis ei kujuta rahastamine endast riigiressurssi.
Secondly, Germany stated that Mabb decided independently and according to its status as an institution independent of the State which concrete measures were necessary to promote the digital switch-over.
Teiseks väitis Saksamaa, et Mabb otsustas iseseisvalt ja vastavalt oma staatusele riigist sõltumatu institutsioonina, millised konkreetsed meetmed olid vajalikud digitaalse ülemineku soodustamiseks.
Accordingly, there was no direct influence by the State.
Seetõttu ei esinenud otsest mõjutamist riigi poolt.
In the Commission's view, the advantage granted by Mabb is granted indirectly through State resources and is imputable to the State.
Komisjoni arvamuse kohaselt on Mabb-i poolt antav soodustus antud kaudselt riigiressursside kaudu ja on võrreldav riigi poolt antuga.
It is funded from Mabb's budgetary resources.
Seda rahastatakse Mabb-i eelarvest.
Irrespective of whether the German licence fee, which provides Mabb's budgetary resources, is to be regarded as forming part of State resources, these monies are to be considered State resources as of the moment they become part of Mabb's budget.
Sõltumata sellest, kas Saksa litsentsitasu, mis annab Mabb-ile eelarvevahendid, vaadelda osana riigiressurssidest, tuleb neid rahasid vaadelda riigiressursina sellest hetkest, kui nad muutuvad osaks Mabb-i eelarvest.
The fact that these monies are collected from private individuals, as argued by Germany, does not, in any event, contradict the finding that Mabb's budget ranks as State resources.
Fakt, et neid rahasid kogutakse eraisikutelt, nagu argumenteerib Saksamaa, ei ole mingil juhul vastuolus järeldusega, et Mabb-i eelarve on klassifitseeritav riigiressursiks.
By analogy, tax revenue collected from private individuals becomes State resources once the taxes have been levied and collected by the State.
Analoogia põhjal muutub eraisikutelt kogutud tulumaks riigiressursiks pärast maksude määramist ja kogumist riigi poolt.
Clearly, the costs incurred by Mabb in conferring the advantage constitute a burden for Mabb's budget.
Mabb-i poolt eeliste andmisel kantavad kulud on selgelt koormuseks Mabb-i eelarvele.
Moreover, Mabb is a public authority established by the State Media Treaty of the Länder of Berlin and Brandenburg.
Lisaks on Mabb avalik-õiguslik asutus, mis on loodud Berliini ja Brandenburgi liidumaa meediat käsitleva riigilepinguga.
The Treaty defines Mabb's organisational structure and assigns to Mabb a broad range of public tasks in the field of broadcasting and frequency management.
Leping määratleb Mabb-i organisatsioonilise struktuuri ja paneb Mabb-ile mitmeid avalikke ülesandeid ringhäälingu ja sageduste haldamise alal.
It is described as the promotion of the technical infrastructure of broadcasting and of projects of new broadcasting transmission technologies [44].
Seda kirjeldatakse kui ringhäälingu tehnilise infrastruktuuri ja uute ringhäälingu edastustehnoloogiate projektide edendamist.
More specifically with respect to the digital switch-over, the State Media Treaty assigns to Mabb the task of supervising the digital switch-over and, if necessary, adopting statutes (Satzung) defining the necessary measures [45].
Veel konkreetsemalt seoses digitaalse üleminekuga annab meediat käsitlev riigileping Mabb-ile ülesande digitaalse ülemineku järelevalveks ja vajadusel vajalikke meetmeid määratleva põhikirja (Satzung) vastuvõtmiseks.
In particular, Mabb is entitled to lay down specific rules on the allocation of the digital terrestrial frequencies.
Eriti on Mabb-il õigus kehtestada konkreetsed reeglid digitaalsete maapealsete sageduste eraldamiseks.
To this end, it has the right to conclude agreements specifying the development of the digital technology and the overall programme offer [46].
Sel eesmärgil on tal õigus sõlmida kokkuleppeid, mis täpsustavad digitaaltehnoloogia arengut ja üldist programmide pakkumist.