natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These six phases are: identify (incident-related), prevent (threat-related), protect (target-related), prepare (operation-related), respond (crisis-related) and recover (consequence-related); they describe what efforts to undertake in the respective phases.
Need kuus etappi on järgmised: määratle (seotud juhtumiga), välista (seotud ohuga), kaitse (seotud sihtgrupiga), valmistu (seotud operatsiooniga), reageeri (seotud kriisiolukorraga) ja taasta (seotud tagajärgedega); need kirjeldavad igas vastavas etapis vajalikku tegevust.
The first four phases refer to efforts of avoiding an incident and mitigating its potential negative impacts, the last two refer to efforts of coping with the incident situation and longer-term consequences.
Esimesed neli etappi osutavad intsidendi ärahoidmiseks ja selle võimaliku negatiivse mõju leevendamiseks tehtud jõupingutustele, kaks viimast osutavad olukorra ja pikaajaliste tagajärgedega toimetulekule suunatud jõupingutustele.
For each phase of the individual mission areas, a specific group of capabilities becomes relevant which those responsible for the security of the citizens need to possess in order to effectively cope with threats and incidents.
Iga üksiku missioonivaldkonna igas etapis muutub vajalikuks spetsiifiliste võimete kombinatsioon, mida vajavad kodanike julgeoleku eest vastutajad, et ohtude ja intsidentidega tõhusalt hakkama saada.
The capabilities indicate how the efforts would be undertaken and will in several cases contribute to more than one phase and/or mission area.
Need võimed osutavad sellele, kuidas tuleks jõupingutusi teha, ning paljudel juhtudel toetavad need enam kui üht etappi ja/või missioonivaldkonda.
Acquiring the capabilities is based on a combination of knowledge, technologies and organisational measures.
Võimete omandamine põhineb teadmiste, tehnoloogia ja organisatsiooniliste meetmete kombinatsioonil.
This theme will also address ways of ensuring an effective connection between the enhanced knowledge and technologies, better use of common ICT-systems in the fields of different operations, and processes developed and their actual implementation by the various end-users, in order to achieve improvements in European security capabilities.
Euroopa julgeolekualase võimekuse suurendamiseks käsitletakse käesolevas teemavaldkonnas täiustatud teadmiste ja tehnoloogiate, erinevate tegevusvaldkondade ühiste IKT süsteemide parema kasutamise ning väljatöötatud protsesside ja erinevate lõppkasutajate poolt protsesside tegeliku rakendamise vahelise tõhusa sideme tagamise mooduseid.
Research will in particular focus on filling capability gaps by developing technologies and skills required by the specific mission area and identified by a ‘top-down’ approach guided by a dialogue with end-users, in conformity with objectives and priorities.
Teadusuuringute puhul pööratakse erilist tähelepanu võimekuses esinevate puuduste kõrvaldamisele, töötades vastavalt eesmärkidele ja prioriteetidele välja igas üksikus missioonivaldkonnas vajaminevaid ja “ülalt alla” lähenemisviisiga (juhindudes samas lõppkasutajatega peetavast dialoogist) määratletud tehnoloogiaid ja oskusi.
As end-users of the security research, public authorities, the private sector and EU citizens will be fully involved in the identification of the security research requirements to be addressed.
Ametiasutused, erasektor ja ELi kodanikud on julgeolekualaste teadusuuringute lõppkasutajatena julgeolekualastele teadusuuringutele esitatavate nõuete määratlemisprotsessis täiel määral kaasatud.
A ‘System Analysis’ approach will be adopted to conduct an analysis of civil security gaps and their R & D requirements in each mission area.
Tsiviiljulgeoleku alase võimekuse osas esinevate puuduste ja iga üksiku missioonivaldkonna teadus- ja arendustegevuse vajaduste analüüsi tegemiseks kasutatakse “süsteemianalüüsi” lähenemisviisi.
The activities will include the analysis of the security requirements of civil business.
Tegevused hõlmavad ka ettevõtete julgeolekuvajaduste analüüsi.
This identification of research requirements should be continuously an important element of research under this Theme.
Nimetatud teadusuuringute vajaduste määratlemine peaks jätkuvalt olema käesoleva teemavaldkonna raames tehtavate teadusuuringute oluliseks elemendiks.
This capability gap driven approach will be complemented by a ‘bottom-up’ approach which scopes and examines technologies in order to assess how they could be utilised to enhance European security.
Nimetatud võimekuses esinevatele puudustele suunatud lähenemisviisi täiendab “alt üles” lähenemisviis, millega uuritakse tehnoloogiaid eesmärgiga hinnata nende kasutamise võimalusi Euroopa julgeoleku suurendamiseks.
An important aspect is to draw on the excellence of the supply side (e.g. industry, universities, research centres) to bring forward innovative security solutions.
Pakkumise poole (nt tööstus, ülikoolid, teadusuuringute keskused) puhul on oluline tugineda tipptasemele, et tuua esile innovatiivseid julgeolekulahendusi.
Research will be multidisciplinary and mission-oriented, it will range from technology and methodology development, to technology and systems integration, demonstration and validation.
Teadustegevus hõlmab mitut valdkonda ja on ülesandepõhine, see ulatub tehnoloogia ja metodoloogia arengust tehnoloogia ja süsteemide integratsiooni, tutvustamise ja valideerimiseni.
A multi-purpose nature of technologies is encouraged to maximise the scope for their application, and to foster cross-fertilisation and take-up of available and evolving technologies for the civil security sector.
Soodustatakse tehnoloogiate mitmeotstarbelisust, et suurendada nende rakendusala ning edendada vastastikust rikastamist ning olemasolevate ja kujunevate tehnoloogiate kasutuselevõttu tsiviiljulgeoleku sektoris.
The Security Research theme will aim at preparing medium to long-term effective solutions which are sufficiently adaptable and innovative to defy relevant threats.
Julgeolekualaste teadusuuringute teemavaldkonna eesmärk on valmistada ette keskpika perioodi ja pikaajalised tõhusad lahendused, mis on asjakohaste ohtude ärahoidmiseks piisavalt kohanduvad ja innovatiivsed.
It will also complement and integrate the technology- and more systems-oriented research relevant to civil security which is carried out in other themes.
See täiendab ja integreerib tehnoloogiale ja süsteemidele suunatud ning tsiviiljulgeolekuga seotud teadusuuringuid, mis viiakse läbi teiste teemavaldkondade raames.
Security research needs specific implementation rules to take into account its special nature with the aim of protecting sensitive information related to security, and to providing sufficient information on the results for the Member States and end-users.
Julgeolekualased teadusuuringud vajavad rakendamiseks erieeskirju, mis võtavad julgeolekuga seonduva konfidentsiaalse teabe kaitsmise ning liikmesriikidele ja lõppkasutajatele uuringute tulemuste kohta piisava teabe edastamise eesmärgil arvesse nimetatud uuringute spetsiifilist iseloomu.
Research will be focused exclusively on civil security applications.
Teadusuuringutes keskendutakse üksnes tsiviiljulgeoleku rakendustele.
Recognising that there are areas of dual use technology relevant to both civilian and military applications, a suitable framework will be established to coordinate with the activities of the European Defence Agency (EDA).
Tõdedes, et on olemas kahese kasutusega tehnoloogiavaldkondi, mis on seotud nii tsiviil- kui ka sõjaliste rakendustega, luuakse sobiv raamistik Euroopa Kaitseagentuuri tegevustega koordineerimiseks.
Moreover, to provide mutual information and to avoid unnecessary duplication of funding a coordination of security research with other activities at national and European level will be established.
Vastastikuse teavitamise ja kattuva rahastamise vältimise eesmärgil kooskõlastatakse julgeolekualaseid teadusuuringuid teiste riiklikul ja Euroopa tasandil läbi viidavate tegevustega.
Activities will address the following mission areas:
Tegevused on suunatud järgmistele valdkondadele.
Security of citizens: Activities will concentrate on threat aspects of potential incidents of a transnational importance, such as offenders, equipment and resources used by them or as mechanisms of attack.
Kodanike julgeolek. Tegevused keskenduvad võimalike rahvusvahelise tähtsusega intsidentide sellistele ohuaspektidele nagu seaduserikkujad, nende poolt rünnakumehhanismina kasutatavad vahendid ja ressursid.
A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases ‘identify’, ‘prevent’ and ‘prepare’ and ‘respond’.
Selle ülesandevaldkonnaga toimetulekuks on nõutav terve rida võimeid, millest paljud on eelkõige seotud etappidega “määratle”, “välista” ja “valmistu” ja “reageeri”.
The ambition is both to avoid an incident and to mitigate its potential consequences.
Taotluseks on nii intsidendi vältimine kui ka selle võimalike tagajärgede leevendamine.
To build up the required capabilities with the aim of providing civil protection, including bio-security and protection against risks arising from crime and terrorist attacks, emphasis will be on issues such as: threat (e.g. Chemical, Biological, Radiological and Nuclear, CBRN) awareness (e.g. intelligence gathering, collection, exploitation, sharing; alerting), detection (e.g. hazardous substances, explosives, agents B or C, individuals or groups, suspect behaviour), identification and authentification (e.g. of persons, type and amount of substances), prevention (e.g. control of access and movements, with respect to financial resources, control of financial structures), preparedness (e.g. risk assessment; CBRN protection, control of intentionally released biological and chemical agents; assessment of levels for strategic reserves such as manpower, skills, equipment, consumables; with respect to large-scale events, etc.), neutralisation (e.g. missiles, communications, vehicles, non-destructive systems) and containment of effects of terrorist attacks and crime, law enforcement data processing.
Kodanikukaitse, sealhulgas biojulgeoleku ning kuritegevusest ja terrorirünnakutest tulenevate ohtude eest kaitsmise eesmärgil vajalike võimete loomiseks on rõhuasetus sellistel küsimustel nagu oht (nt keemiline, bioloogiline, radioloogiline ja tuumaoht, CBRN), teadlikkus (nt operatiivse teabe kogumine, koondamine, kasutamine, jagamine, alarmeerimine), avastamine (nt ohtlikud ained, lõhkeained, ained B või C, üksikisikud või grupid, kahtlane käitumine), tuvastamine ja kinnitamine (nt isikud, ainete liik ja kogus), ennetamine (nt rahaliste vahendite puhul juurdepääsu ja liikumise kontroll, finantsstruktuuride kontrollimine), valmisolek (nt riskide hindamine, CBRN kaitse, bioloogiliste ja keemiliste mõjurite tahtliku kasutamise kontrollimine, strateegiliste reservide, nagu inimtööjõu, oskuste, vahendite, tarbekaupade taseme hindamine, ulatuslike sündmuste puhul jne), terrorirünnakute ja kuritegevuse mõju neutraliseerimine (nt reaktiivmürsud, side, sõidukid, mittepurustavad süsteemid) ja ohjeldamine, õiguskaitsealaste andmete töötlus. Infrastruktuuride ja avalike teenuste julgeolek.
Security of infrastructures and utilities: Activities will concentrate on targets of an incident or disaster of transnational importance, examples for infrastructures include large-scale event sites, significant sites of political (e.g. parliament buildings) or symbolic (e.g. particular monuments) value and utilities being those for energy (including oil, electricity, gas), water, transport (including air, sea, land), communication (including broadcasting), financial, administrative, public health, etc. A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases ‘protect’ but also ‘prepare’.
Tegevused keskenduvad rahvusvahelise tähtsusega intsidendi või loodusõnnetuse sihtmärkidele, infrastruktuuride hulka kuuluvad näiteks suurürituste korralduspaigad, olulise poliitilise (nt parlamendihooned) või sümboolse (nt mõned konkreetsed mälestusmärgid) väärtusega paigad ning energia- (sealhulgas nafta-, elektri-, gaasi-), vee-, transpordi- (sealhulgas lennu-, mere-, maismaa-), side- (sealhulgas ringhäälingu-), finants-, haldus-, rahvatervise- jms võrgud. Käesoleva ülesandevaldkonnaga toimetulekuks on vaja mitmeid võimekusi, millest mitmed seonduvad eelkõige “kaitsmise” etapi, kuid ka “valmistumise” etapiga.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: analysing, modelling and assessing vulnerabilities of physical infrastructure and its operations; securing existing and future public and private critical networked infrastructures, systems and services with respect to their physical, logical and functional side; control and alert systems to allow for quick response in case of an incident; protection against cascading effects of an incident, defining and designing criteria to build new secure infrastructures and utilities.
Vajaliku võimekuse loomiseks on rõhuasetus järgmistel küsimustel: füüsilise infrastruktuuri ja selle toimimise nõrkade kohtade analüüs, modelleerimine ja hindamine; olemasolevate ja tulevaste riiklike ja erasektori infrastruktuurivõrgustike, süsteemide ja teenuste kindlustamine nende füüsilises, loogilises ja funktsionaalses osas; kontrolli- ja häiresüsteemid, mis intsidendi korral võimaldavad kiiret reageerimist; kaitse intsidendi kuhjuvate tagajärgede eest, uute turvaliste infrastruktuuride ja võrkude loomise kriteeriumite määratlemine ja väljatöötamine.
Intelligent surveillance and border security: Activities will deal with issues relevant to all the consecutive tiers of European border security strategy, starting with visa application procedures in embassies and consular posts (first level), cross-border cooperation (second level), measures at the border crossing points at land borders, harbours and airports as well as between the border crossing points at green and blue borders (third level) and finally activities inside the European external borders (fourth level) such as exchange of information, compensatory measures, Schengen Information System (SIS), Judicial and Police, Customs and Border Guard cooperation (PCB).
Intelligentne seire ja julgeolek piiridel. Tegevused keskenduvad Euroopa piiride julgeolekustrateegia kõikide järgnevate tasandite asjakohastele küsimustele, alustades viisataotluste menetlustest saatkondades ja konsulaaresindustes (esimene tasand), piiriülesest koostööst (teine tasand), maapiiride, sadamate ja lennujaamade piiriületuspunktides ning rohelise ja sinise piiri piiriületuspunktide vahel võetavatest meetmetest (kolmas tasand) kuni Euroopa välispiiride sees läbi viidavate tegevusteni (neljas tasand), nagu teabevahetus, lisameetmed, Schengeni infosüsteem (SIS), õigusalane, politsei-, tolli- ja piirivalvealane koostöö (PCB).
A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases ‘identify’, ‘prevent’ and ‘protect’.
Selle ülesandevaldkonnaga toimetulekuks on nõutav terve rida võimeid, millest paljud on eelkõige seotud etappidega “määratle”, “välista” ja “kaitse”.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: enhancing the effectiveness and efficiency of all security relevant systems, equipment, tools and processes used at border crossing points (e.g. identification of accessing people, non-invasive detection of people and goods, tracking of substances, sampling, spatial recognition including data capture and analysis, etc.); improving the security of Europe's land and sea borders (e.g. through non-invasive and underwater detection of vehicles, tracking of vehicles, spatial recognition including data capture and analysis, surveillance, remote operations, etc.); maritime security; assessment and management of (illegal) migration flows.
Vajaliku võimekuse loomiseks on rõhuasetus järgmistel küsimustel: kõikide piiriületuspunktides kasutatavate, julgeolekuga seotud süsteemide, varustuse, töövahendite ja protsesside tõhususe ja efektiivsuse parandamine (nt juurdepääsu omavate isikute identifitseerimine, mitteinvasiivne inimeste ja kaupade tuvastamine, ainete jälgimine, proovide võtmine, ruumiline tuvastamine, sealhulgas andmete hankimine ja analüüs jne); Euroopa maa- ja merepiiride julgeoleku parandamine (nt mitteinvasiivne ja veealune sõidukite avastamine, sõidukite jälgimine, ruumiline tuvastamine, sealhulgas andmete hankimine ja analüüs, järelevalve, kaugjuhtimine jne); meresõidu turvalisus; (ebaseaduslike) rändevoogude hindamine ja juhtimine.
A suitable framework will be established to coordinate with the activities of the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders.
Kehtestatakse sobiv raamistik, et kooskõlastada tegevust Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevustega.
Restoring security and safety in case of crisis: Activities will focus on technologies providing an overview of, and support for diverse emergency management operations, such as in civil protection (including natural disasters and industrial accidents), humanitarian aid and rescue tasks.
Julgeoleku ja ohutuse taastamine kriisi korral. Tegevused keskenduvad tehnoloogiatele, mis annavad ülevaate erinevatest hädaolukordade ohjamisoperatsioonidest, nagu kodanikukaitse (sealhulgas loodus- ja tööstuskatastroofide puhul), humanitaarabist ja päästeülesannetest ning toetavad neid.
A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases ‘prepare’, ‘respond’ and ‘recover’.
Selle missioonivaldkonnaga toimetulekuks on nõutav terve rida võimekusi, millest paljud on eelkõige seotud etappidega “valmistu”, “reageeri” ja “taasta”.
The ambition is to mitigate the consequences of the incident.
Taotluseks on intsidendi tagajärgede leevendamine.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: general organisational and operational preparedness to cope with security incidents (e.g. inter-organisational coordination and emergency communication, assessment of strategic reserves, strategic inventories, etc.), crisis management (e.g. integrated means of alert and management, assessment of the incident and priority requirements, integration of heterogeneous actors and resources, evacuation and isolation, neutralisation and containment of effects of terrorist attacks and crime, etc.), intervention in hostile environment, emergency humanitarian aid and the management of the consequences and cascading effects of a security incident (e.g. the functioning of the public healthcare system, business continuity, confidence building measures, restoring the disrupted or destroyed functioning of society, etc.).
Vajaliku võimekuse loomiseks on rõhuasetus järgmistel küsimustel: üldine organisatsiooniline ja operatiivne valmisolek julgeolekuintsidentidega toimetulekuks (nt organisatsioonidevaheline kooskõlastamine ja side hädaolukordades, strateegiliste reservide, strateegilise inventari hindamine jne), kriisireguleerimine (nt integreeritud häire- ja juhtimissüsteemid, intsidendi ja prioriteetsete nõuete hindamine, heterogeensete osaliste ja ressursside integreerimine, evakueerimine ja isoleerimine, terrorirünnakute ja kuritegevuse mõju neutraliseerimine ja ohjeldamine jne), sekkumine vaenulikus keskkonnas, kriisiabi ning julgeolekuintsidendi tagajärgede ja kuhjuva mõju reguleerimine (nt avaliku tervishoiusüsteemi toimimine, äri järjepidevus, usalduse võitmise meetmed, ühiskonna katkenud või hävinud funktsioonide taastamine jne). Eespool nimetatud valdkondi toetavad järgmised valdkondadevahelised tegevused.
The above areas will be supported by activities in the following areas of cross-cutting interest:
Julgeolekusüsteemide integratsioon, vastastikune seotus ja koostalitlusvõime.
Security Systems Integration, interconnectivity and interoperability: Activities related to intelligence, information gathering and civil security will enable and/or contribute to the performance of technology required for building up the above listed capabilities, thus focusing on cross-cutting issues such as: enhancing the interoperability and intercommunication of systems, equipment, services and processes, including law enforcement, fire fighting, civil defence and medical information infrastructures, while ensuring their reliability, protection of confidentiality and integrity of information, traceability of all transactions and their processing, etc. Activities will also address standardisation and training matters (including such with respect to cultural, human and organisational interoperability).
Luure, teabe kogumise ja tsiviiljulgeolekuga seotud tegevused muudavad võimalikuks eespool loetletud võimekuste loomiseks vajaliku tehnoloogia ja/või aitavad kaasa selle tulemuslikkusele, keskendudes seega valdkondadevahelist huvi pakkuvatele küsimustele, nagu süsteemide, vahendite, teenuste ja protsesside (sealhulgas õiguskaitse-, tuletõrje-, kodanikukaitse- ja meditsiinilise teabe infrastruktuuride) vahelise koostalitlusvõime ja vastastikuse teabevahetuse parandamine, tagades samas nende usaldusväärsuse, konfidentsiaalsuse kaitse ja info sidususe, kõigi tehingute jälgitavuse ja töötlemise jne. Tegevused käsitlevad ka standardiseerimis- ja koolitusküsimusi (sealhulgas kultuurilise, inimestevahelise ja organisatsioonilise koostalitlusvõime seisukohast).
Security and society: Activities are of a cross-cutting nature and should be conducted by interacting between natural sciences, technology and other sciences, in particular political, social and human sciences.
Julgeolek ja ühiskond. Tegevused on valdkondadevahelised ning need tuleks läbi viia loodusteaduste, tehnoloogia ning teiste teaduste, eelkõige poliitika-, sotsiaal- ja humanitaarteaduste omavahelises koostöös.
The focus will be on targeted cultural and socioeconomic, as well as systemic risk analyses, scenario building and other research activities related to subjects such as: Security as an evolving concept (comprehensive analyses of security-related needs, in order to define the main functional requirements to address the fluctuating security landscape); interdependencies, vulnerabilities due to disasters and new threats (e.g. in the field of terrorism and organised crime); the attitude of citizens in crisis situations (e.g. perception of terrorism and crime, behaviour of crowds, public understanding of civil rights and socio-cultural forms of protection and acceptance of security (and safety) controls); preparedness and readiness of the citizen in case of terrorist attacks; issues related to communication between authorities and citizens in crisis situations; raising public awareness for threats; citizens' guidance on the internal security advisory and assistance systems in the Member States and at EU level; behavioural, psychological and other relevant analyses of terrorist offenders; ethical issues with respect to personal data protection and integrity of information.
Keskendutakse eesmärgipärastele kultuurialastele ja sotsiaal-majanduslikele analüüsidele ning süsteemsetele riskianalüüsidele, stsenaariumide loomisele ja muudele teadusuuringutele, mis on seotud järgmiste valdkondadega: julgeolek kui arenev kontseptsioon (julgeolekuga seotud vajaduste ulatuslikud analüüsid määratlemaks muutliku julgeolekumaastiku käsitlemiseks vajalikke peamisi funktsionaalseid nõudeid); loodusõnnetustest ja uutest ohtudest (nt terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vallas) tulenev vastastikune sõltuvus ja haavatavus; kodanike hoiakud kriisisituatsioonis (nt terrorismi ja kuritegevuse tajumine, masside käitumine, avalikkuse arusaamine kodanikuõigustest ja kaitse sotsiaalkultuurilistest vormidest ning julgeoleku (ja ohutus-) kontrollide aktsepteerimine); kodanike valmisolek ja valmidus terrorirünnakuteks; haldusasutuste ja kodanike vahelise kommunikatsiooniga seotud küsimused kriisisituatsioonides; üldise teadlikkuse parandamine ohtudest; kodanike nõustamine sisejulgeoleku nõuande- ja abisüsteemide osas liikmesriikides ja ELi tasandil; terroristlike õigusrikkujate käitumuslikud, psühholoogilised ja muud asjakohased analüüsid; isikuandmete kaitset ja info sidusust puudutavad eetilised küsimused.