natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although these exporters claimed that the ratio is freely determined by the company on the basis of economic considerations, it is considered that there is no reason for an export ratio to be stipulated in an investment license thereby explicitly forbidding a company from selling part of its production on the domestic market.
Kuigi need eksportijad väitsid, et äriühing langetab otsuse kõnealuse määra suhtes vabalt, tulenevalt majanduslikest kaalutlustest, leiti, et sellisel juhul poleks vaja investeerimislitsentsis sätestada ekspordimäära, mis otseselt keelab äriühingul teatavat osa oma toodangust koduturul müüa.
In such circumstances, the company concerned is no longer free to decide whether at any time it prefers to sell more on the domestic market than the quantity allowed by its license, since it is subject to a preliminary agreement from the authorities.
Sellistes tingimustes ei ole kõnealune äriühing enam vaba otsustama, kas ta soovib teataval hetkel müüa siseturul litsentsiga lubatud kogusest rohkem, sest tal on selleks vaja võimude eelnevat nõusolekut.
One of the companies which was not granted IT on the basis of Article 9(5)(c) of the basic Regulation claimed that the Commission Decision to reject IT was not sufficiently substantiated.
Üks äriühing, kellele ei võimaldatud algmääruse artikli 9 lõige 5 punkti c põhjal individuaalset kohtlemist, väitis, et komisjoni otsus lükata individuaalse kohtlemise taotlus tagasi ei olnud piisavalt põhjendatud.
However, this company is a 100 % State-owned company and consequently the majority of shares do not belong to private persons but to the State which also nominates the management.
Tegemist oli täielikult riigi omandis oleva äriühinguga, järelikult ei kuulu aktsiate enamus eraisikutele, vaid riigile, mis nimetab ka äriühingu juhtkonna.
In addition, this company was found to be related to a company which did not fulfil the requirements for MET nor IT.
Lisaks sellele leiti, et äriühing on seotud teise äriühinguga, mis ei vastanud turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise nõuetele.
Given that if different duty rates were to be applied to these two related companies there would be a risk of circumvention of measures and given the consistent practice to examine whether a group of related companies as a whole fulfils the conditions for MET or IT, it could therefore not be established that the group as a whole fulfils all the conditions for IT.
Võttes arvesse, et kui nendele kahele seotud äriühingule kohaldatakse erinevaid tollimaksumäärasid, tekiks meetmetest kõrvalehoidmise risk ning arvestades kehtivat tava hinnata sidusettevõtjate rühma tervikuna turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise nõuetele vastavuse suhtes, ei oleks seega võimalik kontrollida, kas rühm tervikuna täidab individuaalse kohtlemise nõudeid.
Under these circumstances, the conclusions drawn in recital 97 of the provisional Regulation are confirmed.
Neid asjaolusid silmas pidades kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 97 tehtud järeldused.
The two last companies did not provide any new evidence.
Kaks viimast äriühingut ei esitanud uusi tõendeid.
Consequently, for the same reason as those explained in the recital 97 of the provisional Regulation, it was considered that the decision to reject IT to the eight Vietnamese companies should be maintained.
Kokkuvõttes, samadel põhjustel, mida on selgitatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 97, leiti, et otsus lükata tagasi kaheksa Vietnami äriühingu individuaalse kohtlemise taotlus, jääb kehtima.
As regards IT claims by exporting producers not part of the sample, reference is made to the relevant paragraph above.
Valimisse mittekuuluvate eksportivate tootjate individuaalse kohtlemise taotlusi on käsitletud vastavas lõikes ülalpool.
Determination of the normal value for the exporting producer granted MET
Kaalutud keskmise arvutamine eksportiva tootja puhul, kellele on võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist
The normal value determination for the sole exporting producer granted MET should be based on the data it submitted on domestic sales and cost of production.
Ainsale turumajanduslikku kohtlemist võimaldatud eksportivale tootjale tuleb normaalväärtus arvutada andmete põhjal, mille ta esitas omamaise müügi ja tootmiskulude kohta.
These data were verified at the premises of the company concerned.
Neid andmeid kontrolliti kõnealuse äriühingu valdustes.
As far as the determination of normal value is concerned, the Commission first established, that the exporting producer in question made no domestic sales during the investigation period.
Mis puutub normaalväärtuse kindlaksmääramisse, leidis komisjon esmalt, et vaatlusalune eksportiv tootja ei tegelenud uurimisperioodi jooksul omamaise müügiga.
Therefore, normal value could not be established on the basis of the relevant exporting producer's domestic prices, as provided by Article 2(1), subparagraph 1, of the basic Regulation.
Sellest tulenevalt ei olnud võimalik normaalväärtust välja arvutada vastava eksportiva tootja omamaiste hindade põhjal, nagu nähakse ette algmääruse artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus.
Accordingly, another method had to be applied.
Seega tuli kohaldada teist meetodit.
To that end, it was checked whether the prices of other sellers or producers in the PRC could be used pursuant to Article 2(1), subparagraph 2, of the basic Regulation.
Selleks kontrolliti, kas teiste müüjate või tootjate hindu HRVs võiks kasutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 teisele lõigule.
However, no other exporting producer in the PRC had been awarded MET.
Kuid ühelegi teisele HRV eksportivale tootjale ei olnud turumajanduslikku kohtlemist võimaldatud.
Therefore, the use of domestic prices of such exporting producers was not possible.
Seega ei olnud selliste eksportivate tootjate omamaiste hindade kasutamine võimalik.
Given that no domestic prices could be used to establish normal value, a constructed normal value had to be calculated based on the costs of the producer in question.
Võttes arvesse, et normaalväärtuse määramiseks ei olnud võimalik kasutada omamaiseid hindu, tuli arvestuslik normaalväärtus arvutada kõnealuse tootja kulude põhjal.
Consequently, in accordance with Article 2(3) of the basic Regulation, normal value was constructed by adding to the manufacturing costs of the exported shoe model, adjusted where necessary, a reasonable amount for selling, general and administrative (‘SG&A’) expenses and a reasonable margin of profit.
Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et liideti eksporditud jalatsitüüpide tootmiskuludele, mida vajaduse korral kohandati, mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal.
Since the exporting producer with MET did not perform any domestic sales and since no other Chinese exporting producer had been awarded MET, SG&A and profit had to be determined on the basis of any other reasonable method pursuant to Article 2(6)(c) of the basic Regulation.
Kuna turumajandusliku kohtlemisega eksportiv tootja ei müünud siseturul ja kuna ühelegi teisele Hiina eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, tuli müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c arvutada mõnda teist asjakohast meetodit kasutades.
Consequently, the Commission used SG&A and profit rates from Chinese exporting producers that recently obtained MET in other investigations and which had domestic sales in the ordinary course of trade as stipulated by Article 2(2) of the basic Regulation.
Seega kasutas komisjon müügi-, üld- ja halduskulumäärasid, mis olid arvutatud teiste Hiina eksportivate tootjate puhul, kellele hiljuti võimaldati teiste uurimiste tulemusel turumajanduslikku kohtlemist ja kelle tavapärasesse kaubandustegevusse kuulus omamaine müük, nagu sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 2.
The SG&A and profit average rates found in these investigations were compounded on the cost of manufacturing incurred by the exporting producer in question with regard to the exported models.
Nendes uurimistes leitud müügi-, üld- ja halduskulude ja tulude keskmised määrad liideti tootmiskuludele, mis tekkisid kõnealusele eksportivale tootjale seoses eksporditavate toodete valmistamisega.
Determination of the normal value established in the analogue country
Normaalväärtuse kindlaksmääramine võrdlusriigis
Some parties argued that it was not appropriate to have chosen Brazil as analogue country allegedly as the sole or main reason on the basis of the representativeness of the domestic sales, in this country compared to alternatively suggested analogue countries.
Mõned osalised väitsid, et ei olnud asjakohane võrdlusriigiks valida Brasiiliat, mille väidetavalt ainsaks või peamiseks eeliseks oli selle riigi omamaise müügi tüüpilisus, võrreldes teiste võimalike variantidena esitatud võrdlusriikidega.
First, it should be stressed that the representativeness of the domestic sales is not the sole reason for having chosen Brazil.
Esmalt tuleb märkida, et omamaise müügi tüüpilisus ei ole ainus põhjus, miks tehti valik Brasiilia kasuks.
It is recalled that other factors such as the competition on the Brazilian market, the difference in the costs of production structures including the access to raw materials and the know-how of the Brazilian producers were analysed in the recitals 109 to 123 of the provisional Regulation and led to the same conclusion.
Meenutatakse, et ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 109–123 uuriti teisi asjaolusid, nagu näiteks konkurentsi Brasiilia turul ja tootmisstruktuuride kulude erinevust, võttes seejuures arvesse tooraine kättesaadavust ja Brasiilia tootjate oskusteavet ning jõuti samale tulemusele.
Incidentally, the choice of Brazil was found to be even more appropriate given the decision to exclude STAF from the product scope, since contrary to the other countries proposed by the above mentioned parties, the Brazilian companies hardly produce STAF.
Muuseas leiti ka, et Brasiilia osutus veelgi kohasemaks valikuks arvestades STAF-jalatsite väljajätmist vaatlusaluste toodete hulgast, sest vastupidiselt teistele eespool nimetatud osaliste väljapakutud riikidele ei tooda Brasiilia äriühingud peaaegu üldse STAF-jalatseid.
As regards other factors invoked by interested parties, such as the socio-economic and cultural developments or the labour costs, they were not deemed relevant for determining whether Brazil is an appropriate analogue country.
Mis puudutab teisi huvitatud isikute esile tõstetud asjaolusid, nagu sotsiaalmajanduslik ja kultuuriline areng või tööjõukulud, leiti, et need ei ole asjakohased, kui uuritakse, kas Brasiilia on sobilik võrdlusriik või mitte.
Moreover, in terms of economic development Brazil is not very different from other proposed analogue countries such as Thailand and Indonesia.
Peale selle ei erine Brasiilia majanduslik areng oluliselt teiste väljapakutud võrdlusriikide, nt Tai või Indoneesia arengust.
The choice of Brazil was therefore not deemed unreasonable.
Brasiilia valimist ei peeta seega põhjendamatuks.
Moreover, although the sole fact that the domestic sales of the analogue country were below the minimum level of 5 % does not necessarily signify that that country would be inappropriate, a figure of less than 2 % for domestic sales in the case of the Thai and the Indonesian companies that were proposed by some parties, nevertheless amounts to an indication that those markets are less representative than that of Brazil.
Kuigi pelk tõsiasi, et võrdlusriigi omamaine müük jääb allapoole minimaalset 5 % taset, ei tähenda, et selle riigi valikut ei saa pidada asjakohaseks, viitab asjaolu, et mõnede osaliste väljapakutud Tai ja Indoneesia vastav näitaja jääb allapoole 2 %, siiski sellele, et need turud on vähem tüüpilised kui Brasiilia oma.
In addition, the level of the domestic sales, although not the sole reason for having chosen Brazil, was however particularly relevant in this specific case given the large number of different types of shoes which are produced in the countries concerned and which need to be compared to the footwear produced in the analogue country that most closely resembles the footwear produced in the countries concerned.
Lisaks sellele peeti omamaise müügi mahtu, mis ei olnud siiski ainus põhjus Brasiilia valimiseks, antud uurimises eriti oluliseks, võttes arvesse asjaomastes riikides toodetud erinevate jalatsitüüpide suurt hulka, mida tuleb võrrelda võrdlusriigis toodetavate jalatsitega, mis sarnanevad kõige rohkem asjaomastes riikides toodetavate jalatsitega.
Some parties claimed that the use of closely comparable product control numbers (‘PCN’) used by ther Commission to make its preliminary determination would not provide an accurate and fair comparison of export prices with normal values.
Mõned osalised väitsid, et omavahel lähedaselt sarnanevate toote kontrollkoodid, mida komisjoni kasutab esialgse hindamise läbiviimiseks, ei aita jõuda täpse ja õiglase tulemuseni ekspordihindade ja normaalväärtuste võrdluses.
It is noted that obviously not all PCNs sold by the exporting countries could be matched in Brazil.
Tuleb märkida, et loomulikult ei leidu kõikidele eksportivate riikide toote kontrollnumbritele Brasiilias sobilikku vastet.
In these circumstances, to resort to the most closely resembling PCNs for the purpose of making a fair comparison is deemed the most reasonable approach.
Nendes oludes peetakse kõige mõistlikumaks lähenemiseks õiglase võrdluseni jõudmiseks jääda kõige lähedasemalt sarnanevate toote kontrollkoodide juurde.
In addition, adjustments (e.g. children's shoes, leather quality) were made to address material differences in features between the shoes exported by the exporting countries and the closely resembling types sold in Brazil.
Lisaks sellele tehti kohandusi (st lastejalatsid, naha kvaliteet) eksportivate riikide poolt eksporditud jalatsite väliste omaduste erinevuste silmas pidamiseks, võrreldes Brasiilias müüdavate ja väga sarnaste jalatsitüüpidega.
These features were either not envisaged by the PCN scheme at the early time of its creation or were not fully embodied in the available data submitted by interested parties.
Neid omadusi ei olnud kas toote kontrollnumbrite süsteemi selle varajasel loomisajal sisse viidud või ei olnud neid huvitatud isikute avaldatud andmetes täielikult välja toodud.
It is further recalled that all sales of leather footwear by the cooperating Brazilian producers are higher than the total sales of producers willing to cooperate from the proposed other analogue countries of Indonesia, India and Thailand.
Meenutatakse veel, et koostööd tegevate Brasiilia tootjate nahkjalatsite kogumüük on suurem kui võimalike võrdlusriikidena esitatud Indoneesias, Indias ja Tais koostööd tegema nõustunud tootjate kogumüük.
It was therefore considered that the range of the products manufactured by the Brazilian companies was likely to be larger than those manufactured in the other countries considered.
Seega leiti, et Brasiilia äriühingute valmistatud toodete valik on tõenäoliselt suurem kui teistes kõnealustes riikides valmistatud toodete valik.
Consequently, the likelihood of finding Brazilian shoe types comparable with Chinese/Vietnamese shoe types was deemed to be more likely.
Kokkuvõttes järeldati, et tõenäosus leida Hiina või Vietnami jalatsitüüpidega võrreldavaid Brasiilia jalatsitüüpe on suurem.
Indeed the six Thai companies, the two Indonesian companies and the Indian company respectively reported total sales (i.e. domestic and exports) of less than 8 million pairs (i.e. less than 5 % of the exports concerned) while the eight Brazilian companies which cooperated reported total sales of more than 40 million pairs, from which more than 18 million pairs for the sole three companies whose data were used.
Kui 6 Tai äriühingut, 2 Indoneesia äriühingut ja India äriühing raporteerisid kogumüügina (st omamaine müük ja eksport) vastavalt alla 8 miljoni paari (st alla 5 % vaatlusalusest ekspordist), siis 8 koostööd tegevat Brasiilia tootjat raporteerisid kogumüügina üle 40 miljoni paari, millest üle 18 miljoni paari pärinesid 3 äriühingult, kelle andmeid kasutati.
However, in view of the above, it can be reasonably assumed that the product range of the Brazilian companies which provided the necessary information and whose sales (domestic and export) were found to be 6 to 13 times larger than those reported by the Indian, Indonesian or Thai companies, is wide and diversified.
Üks osaline väitis, et Brasiilia tootevalik ei ole nii suur ja mitmekesine kui asjaomaste riikide toodang. Siiski saab eelpool nimetatu valguses mõistlikult eeldada, et vajaliku teabe esitanud Brasiilia äriühingutel, kelle müük (omamaine ja eksport) ületab India, Indoneesia või Tai omad 6–13 korda, on suur ja mitmekesine tootevalik.
Interested parties also referred to an alleged contradiction between recital 108 of the provisional Regulation which stated that ‘Brazil appeared to be the most reasonable choice in view of the representativeness of its domestic sales which permitted to avoid construction of the normal value and possible numerous adjustments’ and recital 123 of the provisional Regulation which concluded that the difference in the quality of the leather used by the companies selected in the sample and the Brazilian producers ‘is not a reason to reject Brazil as a suitable analogue country as an adjustment for a difference in physical characteristics can be made to take into account any difference in the quality of the leather’.
Huvitatud isikud viitasid ka väidetavale vastuolule ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 108, mis väitis, et “Brasiilia osutus kõige mõistlikumaks valikuks, arvestades omamaise müügi tüüpilisust, mis võimaldas vältida normaalväärtuse arvutamist ja mitmeid võimalikke kohandusi” ja 123, kus leiti, et erinevus valimisse kaasatud tootjate ja Brasiilia tootjate kasutatud naha kvaliteedi vahel “ei ole põhjus jätta kõrvale Brasiilia kui kohane võrdlusriik, sest füüsiliste omaduste erinevusi on võimalik kohandada arvestamaks kõiki nahakvaliteedi erinevusi”.
However, there is no contradiction since recital 108 of the provisional Regulation only states that the choice of Brazil is more suitable because fewer adjustments will be required than for other potential analogue countries.
Siiski puudub seal vastuolu, kuna määruse põhjenduses 108 on osutatud lihtsalt sellele, et Brasiilia on sobilikum valik, sest tema puhul tuleb teha vähem kohandusi kui teiste võimalike võrdlusriikide puhul.
Furthermore, it is obviously not possible at an early stage of the investigation to know exactly which adjustments will eventually be required in order to make an appropriate comparison.
Peale selle ei ole uurimise varajases etapis ilmselt võimalik täpselt teada, milliseid kohandusi tuleb kohase võrdluse tegemiseks kokkuvõttes teha.
Similarly, such adjustments would probably also have been necessary, had another country been chosen as an analogue country.
Samamoodi oleks sellised kohandused olnud vajalikud, kui mõni teine riik oleks võrdlusriigiks valitud.
However, given the insufficient representativeness of the domestic sales of the other countries proposed and given also the likely thin range of their production, it can reasonably be assumed that their normal value would have to be constructed and that more adjustments would have been necessary to make Thai, Indonesian or Indian models comparable to those produced in the countries concerned than it was the case with the Brazilian domestic sales prices.
Võttes arvesse teiste variantidena väljapakutud riikide omamaise müügi vähest tüüpilisust ja ka nende tootevaliku arvatavat väiksust, võib mõistlikult eeldada, et nendele oleks tulnud arvutada normaalväärtus arvestuslikult, ja et muuta Tai, Indoneesia või India jalatsitüübid võrreldavaks asjaomaste riikide toodanguga, oleks tulnud teha rohkem kohandusi kui Brasiilia omamaiste müügihindade puhul.
As regards the economic development and the income per capita, while they are normally deemed irrelevant, it is recalled as mentioned in recital 115 of the provisional Regulation that on the basis of the World Bank's main criteria for classifying economies is gross national income per capita, Brazil is classified in the same category as the PRC, Thailand and Indonesia.
Mis puutub majandusarengut ja sissetulekut inimese kohta, mida loetakse tavaliselt ebaoluliseks, meenutatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendust 115, kus öeldakse, et Maailmapanga peamine kriteerium majanduste klassifitseerimisel on kogurahvatulu elaniku kohta ning Brasiilia on selle järgi samas kategoorias kui HRV, Tai ja Indoneesia.
Moreover, neither labour costs concerning the sampled exporting producers in the PRC nor in Vietnam were as such, compared to the conditions of the sampled producers in Brazil, that this could have warranted an adjustment.
Peale selle ei olnud HRV ega Vietnami valimisse kaasatud eksportivate tootjate tööjõukulud sellised, mis oleks valimisse kaasatud Brasiilia tingimustega võrreldes õigustanud kohandust.
It is also noted that nominal differences in costs between the analogue country and the exporting country concerned are not as such relevant.
Samuti märgitakse, et võrdlusriigi ja asjaomase eksportiva riigi vahelised hindade nominaalsed erinevused ei ole eriti olulised.
Indeed, as costs and prices are in general not considered as a viable basis for determining normal value in countries falling under Article 2(7) of the basic Regulation, such comparison in fact defeats the purpose of resorting to the methods set out in Article 2(7)(a) of the basic Regulation.
Tõepoolest, kuna kulusid ja hindu ei loeta üldjuhul arvestatavaks aluseks normaalväärtuse määramisel riikides, mis kuuluvad algmääruse artikli 2 lõike 7 alla, siis läheb selline võrdlus tegelikult vastuollu algmääruse artikli 2 lõikes 7 punkti a sätestatud meetodite kasutamise eesmärgiga.
Some parties argued that Brazil is not an appropriate analogue country due to the alleged subsidies given to the footwear producers in the northern territories.
Mõned osalised väitsid, et Brasiilia ei ole kohane võrdlusriik väidetavate subsiidiumide pärast, mida makstakse põhjaterritooriumide jalatsitootjatele.
According to these parties, these subsidies aimed at attracting footwear production to the northern part of Brazil thus affecting the competitiveness of the market.
Nende osaliste väitel on subsiidiumide eesmärgiks jalatsitööstuse meelitamine Brasiilia põhjaossa ning see mõjutab seega turu konkurentsivõimet.
First, it should be noted that this allegation was not supported by any evidence.
Esmalt tuleks märkida, et seda väidet ei toetatud mitte mingisuguste tõenditega.
In addition, the companies used for the determination of the normal value were not located in the Northern territories but in the South and could therefore not be affected by these alleged subsidies.
Lisaks sellele ei asunud normaalväärtuse määramiseks kasutatud äriühingud põhjaterritooriumidel, vaid lõunas, ning seega ei saanud väidetavad subsiidiumid neid mõjutada.
Finally, should these State interventions exist as described by the exporters, that mechanism would only prevent other companies from setting up a factory in the same area but not to sell their product in certain parts of the Brazilian market.
Viimaks, kui eksportijate kirjeldatud riigipoolne sekkumine aset leiabki, takistaks see ainult teisi äriühinguid samas piirkonnas tehast rajamast, aga mitte oma toodangut Brasiilia turu teatavates osades müümast.
The shoe market is certainly neither a local nor a regional market but rather a national and even worldwide market.
Jalatsiturg ei ole kindlasti mitte kohalik ega ka piirkondlik turg, vaid pigem riiklik ja isegi ülemaailmne turg.
Therefore, the fact that a company may receive subsidies to set up a factory in a remote area does not prevent competition especially on a market of 7000 producers.
Seega ei takista asjaolu, et mõni äriühing võib saada subsiidiumi kaugesse piirkonda tehase rajamiseks, konkurentsi toimimist turul, millel on 7000 tootjat.