natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The front lights must optimise train detectability (e.g. to track workers and those using public crossings), provide sufficient visibility for the train driver (illumination of the line ahead, lineside information markers/boards, etc) by night and during low light conditions and must not dazzle the drivers of oncoming trains.
Esilaternad peavad võimaldama rongi võimalikult hõlpsalt märgata (nt teetöölistel ning ülekäigu- ja ülesõidukohtade kasutajatel), tagama rongijuhile piisava nähtavuse (eespool oleva rööbastee, raudteeäärsete märgiste/infotahvlite jne valgustus) öösel ja alavalgustuse tingimustes ning ei tohi pimestada vastutulevate rongide juhte.
The spacing, the height above rails, the diameter, the intensity of the lights, the dimensions and shape of the emitted beam in both day and night time operation must be standardised.
Laternate vahe, kõrgus rööbastest, läbimõõt, valgustustugevus, valguskiire mõõdud ja kuju päeval ja öösel tuleb standardiseerida.
There will be an interface with future versions of the RST TSI when it deals with driving cabs and Subsection 4.2.2.1.2 of this TSI.
Tekivad liidesed RST KTKde tulevaste, juhikabiine käsitlevate versioonide ja käesolevate KTKde punkti 4.2.2.1.2 vahel.
An interface between subsection 4.2.2.1.3 of this TSI and subsection 4.2.7.4 and annex BB of the CR RST (Freight Wagons) will exist, if the open point in annex S of the OPE TSI is concluded by specifying a rear signal that requires a bracket.
Tekib liides käesolevate KTKde punkti 4.2.2.1.3 ja CR RST (“Kaubavagunid”) punkti 4.2.7.4 ja lisa BB vahel, kui suletakse OPE KTKde lisa S avatud punkt, sätestades tagaosa toendiga tähise.
The Traffic Operation and Management subsystem determines that the basic requirements for train audibility with which the Rolling Stock subsystem must comply is that a train must be able to provide an audible warning of its presence.
Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga nähakse ette, et rongi kuuldavuse põhinõue, millele veeremi allsüsteem peab vastama, on võimalus anda rongi olemasolul teatavat helisignaali.
The sounds emitted by this warning device, the frequency and intensity of these sounds and the method of activation by the driver must be standardised.
Kõnealuse hoiatusseadise helid, nende sagedus ja tugevus ning juhipoolse käivitamise meetod tuleb standardiseerida.
There will be an interface with future versions of the RST TSI when it deals with driving cabs and Subsection 4.2.2.2 of this TSI.
Tekivad liidesed RST KTKde tulevaste, juhikabiine käsitlevate versioonide ja käesolevate KTKde punkti 4.2.2.2 vahel.
The driver must be able to observe signals, and signals must be observable by the driver.
Juhil peab olema võimalik signaale jälgida ja signaalid peavad olema juhile nähtavad.
The same applies for line side signs if they are safety related.
See kehtib ka muude raudteeäärsete märkide kohta, mis on seotud ohutusega.
Driving cabs must be designed in such a consistent way that the driver is able to easily see the information displayed to him from his usual driving position.
Juhikabiinid peavad olema projekteeritud sellisel ühetaolisel viisil, et juhil oleks võimalik talle esitatavat infot harilikust sõiduasendist hõlpsasti näha.
There will be an interface between subsection 4.3.2.4 of this TSI and a future version of the RST TSI when it deals with driving cabs.
Tekib liides käesolevate KTKde punkti 4.3.2.4 ja RST KTKde tulevaste, juhikabiine käsitlevate versioonide vahel.
There will be an interface with future versions of the RST TSI when it deals with driving cabs.
Tekib liides RST KTKde tulevaste, juhikabiine käsitlevate versioonidega.
There is an interface between subsection 4.2.2.5 of this TSI and subsection 4.2.2.1.2.2 (draw gear) of the CR RST (Freight Wagons) TSI in respect to the maximum permissible weight of the train.
Rongi maksimaalse lubatud massi kohta on olemas liides käesolevate KTKde punkti 4.2.2.5 ja CR RST (“Kaubavagunid”) punkti 4.2.2.1.2.2 (“Veoseadmed”) vahel.
There might be a future interface between annex B of this TSI and subsection 4.2.2.1.2.1 (buffers) of the CR RST (Freight Wagons) TSI in respect to shunting speed.
Tulevikus võib manööverdamiskiiruse osas tekkida liides käesolevate KTKde lisa B ja CR RST (“Kaubavagunid”) punkti 4.2.2.1.2.1 (“Puhvrid”) vahel.
of this TSI and subsection 4.2.2.3.5 (securing of freight) and annex YY of the CR RST (Freight Wagons) TSI.
On olemas liides käesolevate KTKde punkti 4.2.2.4 ja CR RST (“Kaubavagunid”) KTKde punkti 4.2.2.3.5 (“Kauba kinnitamine”) ja lisa YY vahel.
There is an interface between subsections 4.2.2.7 and 4.2.3.4.3 of this TSI and subsection 4.2.2.6 (Dangerous goods) of the CR RST (Freight Wagons) TSI.
On olemas liides käesolevate KTKde punktide 4.2.2.7 ja 4.2.3.4.2 ning CR RST (“Kaubavagunid”) KTKde punkti 4.2.2.6 (“Ohtlikud kaubad”) vahel.
There is an interface between subsection 4.2.2.5 and Annexes H and L of this TSI and subsection 4.2.3.5. (Longitudinal compressive forces) of the CR RST (Freight Wagons) TSI in respect to driving trains, train handling and distribution of vehicles in the train.
Rongide juhtimise, rongide käitlemise ja veeremi rongisisese paigutuse kohta on olemas liides käesolevate KTKde punkti 4.2.2.5 ja lisade H ja L ning CR RTS (“Kaubavagunid”) KTKde punkti 4.2.3.5 (“Pikisuunalised survejõud”) vahel.
There will be an interface with future versions of the RST TSI when it deals with traction units and passenger vehicles.
Tekib liides RST KTKde tulevaste versioonidega, mis käsitlevad vedukeid ja reisivaguneid.
There is an interface between subsection 4.2.3.6.3 of this TSI and subsection 4.2.6.1.2 (functional and technical specifications in respect to environmental conditions) of the CR RST (Freight Wagons) TSI, in respect to extreme climatic conditions.
Äärmuslike ilmastikutingimuste kohta on olemas liides käesolevate KTKde punkti 4.2.3.6.3 ja CR RST (“Kaubavagunid”) punkti 4.2.6.1.2 (“Keskkonnatingimustega seotud funktsionaalsed ja tehnilised nõuded”) vahel.
There is also an interface between subsections 4.2.3.6 and 4.2.3.7 of this TSI and subsection 4.2.7.1 (Emergency measures) and 4.2.7.2 (Fire safety) of the CR RST (Freight Wagons) TSI.
On olemas ka liides käesolevate KTKde punktide 4.2.3.6 ja 4.2.3.7 ning CR RST (“Kaubavagunid”) KTKde punktide 4.2.7.1 (“Erakorralised meetmed”) ja 4.2.7.2 (“Tuleohutus”) vahel.
There will be an interface between subsection 4.2.3.5.2 (Recording of supervision data on-board the train) of this CR OPE TSI and future versions of the CR RST TSI when it deals with traction units and coaches with driving cabs.
Tekib liides käesolevate CR OPE KTKde punkti 4.2.3.5.2 (“Jälgimisandmete salvestamine rongis”) ja CR RST KTKde tulevaste versioonide vahel, mis käsitlevad vedukeid ja juhikabiinidega rööbasbusse.
There is an interface between subsection 4.2.3.5.1 (Recording of supervision data outside the train) of this CR OPE TSI and subsection 4.2.3.3.2 (Hot axle box detection) of the CR Freight Wagons RST TSI.
On olemas liides käesolevate CR OPE KTKde punkti 4.2.3.5.1 (“Jälgimisandmete salvestamine väljaspool rongi”) ja CR RST (“Kaubavagunid”) KTKde punkti 4.2.3.3.2 (“Teljepuksi ülekuumenemise detektorid”) vahel.
There will be also an interface between the same subsection of this CR OPE TSI and future versions of the CR RST TSI when it deals with traction units and coaches about axle box detection by track-side equipment.
Teljepukside ülekuumenemise kindlakstegemise kohta raudteeäärsete seadmetega tekib ka liides CR OPE KTKde sama punkti ja CR RST KTKde vahel, mis käsitlevad vedukeid ja rööbasbusse.
INTERFACES WITH THE TSI TELEMATIC APPLICATIONS
LIIDESED TELEMAATIKARAKENDUSTE KTKDEGA
A means of providing an unambiguous identification for all trains operating on the TEN remains to be specified (see subsection 4.2.3.2 and Annex R).
Kõikide TENi võrgustikus liikuvate rongide ühese identifitseerimise meetod on seni kindlaks määramata (vt punkt 4.2.3.2 ja lisa R).
There is an interface in this aspect with the Telematics Applications for freight TSI in Subsection 4.2.2.
Sellega seoses on punktis 4.2.2 olemas liides kaubavedude telemaatikarakenduste KTKdega.
There will also be an interface with the Telematics Applications for passengers TSI when it is created.
Luuakse ka liides reisijateveo telemaatikarakenduste KTKdega, kui need koostatakse.
Subsections 4.2.2.5 and 4.2.2.7.2 of this TSI have an interface in respect to train formation data with Subsection 4.2.3.2 of the Telematics Applications for freight TSI.
Käesolevate KTKde punktides 4.2.2.5 ja 4.2.2.7.2 on rongide koosseisuga seotud andmete jaoks liides kaubavedude telemaatikarakenduste KTKde punktiga 4.2.3.2.
Subsection 4.2.3.3 of this TSI has an interface in respect to train departure information with Subsection 4.2.3 of the Telematics Applications for freight TSI.
Käesolevate KTKde punktis 4.2.3.3 on rongi väljumisega seotud andmete jaoks liides kaubavedude telemaatikarakenduste KTKde punktiga 4.2.3.
Subsection 4.2.3.4 of this TSI has an interface in respect to train running data with Subsections 4.2.4, 4.2.5 and 4.2.6 of the Telematics Applications for freight TSI.
Käesolevate KTKde punktis 4.2.3.4 on rongi sõiduga seotud andmete jaoks liides kaubavedude telemaatikarakenduste KTKde punktidega 4.2.4, 4.2.5 ja 4.2.6.
An interface exists between Subsection 4.2.2.3 of this OPE TSI and Subsection 4.2.11.3 ‘The Rolling Stock Reference Databases’ and annex A index 1 (‘Data definitions and messages’ § 1.18 ‘Native element: WagonIdent’) of the Telematics Applications for freight TSI.
On olemas käesolevate OPE KTKde punkti 4.2.2.3 liides kaubavedude telemaatikarakenduste KTKde punktiga 4.2.11.3 (“Veeremi viiteandmebaasid”) ja lisa A punktiga 1 (“Andmete määratlus ja sõnumid” punkt 1.18 “Põhielement: WagonIdent”).
The rules and procedures enabling coherent operation of new and different structural subsystems intended to be used in the TEN, and in particular those that are linked directly to the operation of a new train control and signalling system, must be identical where identical situations exist.
Eeskirjad ja menetlused, mis võimaldavad TENis kasutamiseks ette nähtud uute struktuursete allsüsteemide ühtset kasutamist, ning eelkõige uue rongijuhtimis- ja signaalimissüsteemiga seotud eeskirjad ja menetlused peavad olema ühesugustes olukordades ühetaolised.
To this end, the operating rules for the European Rail Traffic Management System (ERTMS/ETCS) are specified in Annex A1.
Selleks on lisas A1 sätestatud Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS/ETCS) kasutuseeskirjad.
Those for the ERTMS/GSM-R radio system will be specified in Annex A2.
ERTMS/GSM-R raadiosüsteemi kasutuseeskirjad sätestatakse lisas A2.
Other operating rules, which are able to be standardised across the TEN, will be specified in Annex B.
Lisaga B nähakse ette muud kasutuseeskirjad, mida on võimalik kogu TENi ulatuses standardida.
As these rules are designed to be applied across the entire TEN, it is important that there is complete consistency.
Kuna need eeskirjad on ette nähtud kasutamiseks kogu TENi ulatuses, on oluline, et need oleksid täielikult kooskõlastatud.
The only organisation able to make modifications to these rules shall be the entity responsible for the upkeep of Annexes A, B and C to this TSI.
Ainus organisatsioon, kes saab neid eeskirju muuta, on käesolevate KTKde lisade A, B ja C haldamise eest vastutav asutus.
In accordance with Subsection 2.2.1 of this TSI, this section deals with professional and linguistic competency and the assessment process required for staff to attain this competency.
Vastavalt käesolevate KTKde punktile 2.2.1 käsitleb käesolev jaotis personali pädevuse saavutamiseks vajalikku kutse- ja keelealast kvalifikatsiooni ning hindamisprotsessi.
PROFESSIONAL COMPETENCY
AMETIALANE PÄDEVUS
Staff (including contractors) of the Railway Undertaking and the Infrastructure Manager must have attained appropriate professional competency to undertake all necessary safety-related duties in normal, degraded and emergency situations.
Raudtee-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja personal peab olema omandanud vajaliku ametialase pädevuse, et täita kõiki vajalikke ohutusega seotud ülesandeid harilikes, halvenenud ja ohuolukordades.
Such competency comprises professional knowledge and the ability to put this knowledge into practice.
Kõnealune pädevus hõlmab ametialaseid teadmisi ning oskust neid teadmisi ellu rakendada.
Minimum elements relevant to professional qualification for individual tasks can be found in annexes H, J and L.
Konkreetsete ülesannetega seotud kutsekvalifikatsiooni miinimumelemendid on esitatud lisades H, J ja L.
Taking these annexes into account and dependant on the duties of the individual staff member concerned, the knowledge required will comprise the following:
Neid lisasid arvesse võttes ning olenevalt konkreetse töötaja ülesannetest peavad nõutavad teadmised hõlmama järgmist:
general railway operation with particular emphasis on safety-critical activity:
raudtee üldine toimimine, erilise rõhuga ohutuse seisukohalt olulisel tegevusel:
principles of operation of their organisation’s safety management system;
oma organisatsiooni ohutuse juhtimissüsteemi toimimispõhimõtted,
the roles and responsibilities of the key players involved in interoperable operations;
koostalitlusvõimeliste toimingutega seotud olulisemate isikute rollid ja vastutus,
appreciation of hazards, especially in relation to the risks involving railway operation and electric traction supply
ohtude tundmine, eelkõige seoses raudtee kasutamise ja elektritoitega;
appropriate knowledge of safety-related tasks in respect to procedures and interfaces for:
vajalikud teadmised ohutusalastest ülesannetest, mis seonduvad toimingute ja liidestega järgmistes aspektides:
lines and lineside equipment;
liinid ja raudteeäärsed seadmed,
rolling stock;
veerem,
the environment.
keskkond.
The ability to apply this knowledge in routine, degraded and emergency situations will require staff to be fully acquainted with:
Et osata rakendada kõnealuseid teadmisi harilikes, halvenenud ja ohuolukordades, peab personal olema täielikult teadlik:
the method and principles for applying these rules and procedures
kõnealuste eeskirjade ja protseduuride rakendamise meetodist ja põhimõtetest;
the process for the use of lineside equipment and rolling stock, as well as any specific safety-related equipment
raudteeäärsete seadmete ja veeremi ning võimalike eriotstarbeliste ohutusseadmete kasutamise protsessist;
the principles of the safety management system to avoid the introduction of any undue risk to people and process
ohutuse juhtimissüsteemi põhimõtetest, millega välditakse inimestele ja protsessile liigsete riskide põhjustamist,
as well as a general ability to adapt to the different circumstances an individual may encounter.
ning suutma üldiselt kohaneda erinevate olukordadega, millesse asjaomane isik võib sattuda.
In conformity with Annex III clause 2 of Directive 2004/49/EC, Railway Undertakings and Infrastructure Managers are required to establish a competence management system to ensure that the individual competency of their staff involved is assessed and maintained.
Vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punktile 2 peavad raudtee-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad looma kvalifikatsioonijuhtimise süsteemi, mis tagab nende asjaomase personali isikliku pädevuse hindamise ja säilitamise.
Additionally, training must be provided, as necessary, to ensure that knowledge and skills are kept current, especially in relation to weaknesses or deficiencies in system or individual performance.
Lisaks tuleb vastavalt vajadusele pakkuda koolitust, et tagada teadmiste ja oskuste ajakohasus, eelkõige süsteemi või isiklike võimete nõrkuste või puuduste osas.
LINGUISTIC COMPETENCY
KEELEOSKUS
The Infrastructure Manager and the Railway Undertaking are required to ensure that their relevant personnel are competent in the use of the communication protocols and principles set out in this TSI.
Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja peavad tagama, et nende asjaomane personal oskab kasutada käesolevates KTKdes sätestatud sideprotokolle ja -põhimõtteid.
Where the ‘operating’ language used by the Infrastructure Manager differs from that habitually used by the Railway Undertaking’s personnel, such linguistic and communications training must form a critical part of the Railway Undertaking’s overall competency management system.
Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeel ei ole sama mis raudtee-ettevõtja personali tavaliselt kasutatav keel, peab keele- ja suhtluskoolitus moodustama olulise osa raudtee-ettevõtja üldisest kvalifikatsioonijuhtimise süsteemist.
Railway Undertaking staff whose duties require them to communicate with staff of the Infrastructure Manager in connection with safety critical matters, whether in routine, degraded or emergency situations, must have a sufficient level of knowledge in the ‘operating’ language of the Infrastructure Manager.
Raudtee-ettevõtja personal, kes peab oma ülesannete täitmisel harilikes, halvenenud või ohuolukordades suhtlema ohutuse seisukohalt olulistes küsimustes raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja personaliga, peab piisaval tasemel valdama raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja töökeelt.
The level of knowledge in the Infrastructure Manager’s language must be sufficient for safety purposes:
Infrastruktuuriettevõtja keelt tuleb osata ohutuse tagamiseks piisaval tasemel.
As a minimum this must comprise of the driver being able to:
Sellel tasemel peab juht suutma vähemalt:
send and understand all the messages specified in annex C to the present TSI;
saata kõiki käesolevate KTKde lisas C sätestatud sõnumeid ja neist aru saada;
effectively communicate in routine, degraded and emergency situations;
tõhusalt suhelda harilikes, halvenenud ja ohuolukordades;
complete the forms associated with the use of the Book of Forms
täita vorme kogu nende kasutusalas.
Other members of the train crew whose duties require them to communicate with the Infrastructure Manager on safety critical matters, must as a minimum, be able to send and understand information describing the train and its operational status.
Teised rongimeeskonna liikmed, kellel on oma ülesannete täitmiseks vaja ohutuse seisukohalt olulistes küsimustes suhelda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, peavad suutma vähemalt saata rongi ja selle seisundiga seotud teavet ning sellest aru saada.
Guidance on the appropriate levels of competency is defined in Annex E. The level of knowledge for drivers shall be at least level 3.
Suunised vajalike pädevustasemete kohta on sätestatud lisas E. Juhtide teadmised peavad olema vähemalt 3. tasemel.
The level of knowledge for staff accompanying trains shall be at least level 2.
Rongide saatepersonali teadmised peavad olema vähemalt 2. tasemel.
INITIAL AND ONGOING ASSESSMENT OF STAFF
PERSONALI ESIALGNE JA PIDEV HINDAMINE
In conformity with Annex III clause 2 of Directive 2004/49/EC, Railway Undertakings and Infrastructure Managers are required to define the assessment process for their staff.
Vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punktile 2 peavad raudtee-ettevõtjad ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad kehtestama oma personali hindamismenetluse.
It is recommended that account be taken of each of the following:
Soovitav on arvesse võtta järgmist.
A Selection of personnel
Personali valik:
evaluation of individual experience and competence
isiklike kogemuste ja pädevuse hindamine;
evaluation of individual competence in the use of any required foreign language(s) or the aptitude to learn them
isikliku pädevuse hindamine vajalike võõrkeelte oskuse ja nende õppimise võime osas.
B Initial professional training
Esmane kutsealane väljaõpe:
analysis of training needs;
koolitusvajaduste analüüs;
training resources
koolitusvõimalused;
training of the trainers
koolitajate koolitus.
C Initial assessment
Esmane hindamine:
basic conditions (minimum age for drivers,…);
põhitingimused (juhtide vanuse alampiir jne);
assessment programme, including practical demonstration;
hindamisprogramm, sealhulgas praktilised katsed;
qualification of the trainers.
koolitajate kvalifikatsioon;
deliver a certificate of competency.
kutsetunnistuse väljaandmine.
D Competency retention
Pädevuse säilitamine:
principles for retention of competency
pädevuse säilitamise põhimõtted
in particular, for those staff undertaking the task of driving a train, re-assessment of competence shall be undertaken at least on an annual basis
eelkõige nende töötajate osas, kelle ülesandeks on rongi juhtimine, viiakse kutsehindamine läbi vähemalt kord aastas;
methods to be followed
järgnevad meetodid;
formalisation of the competency retention process.
pädevuse säilitamise protsessi vormistamine;
assessment process.
hindamisprotsess.
E Refresher training
Täienduskoolitus:
principles for ongoing training (including language)
kestva koolituse (sealhulgas keeleõpe) põhimõtted.
The Railway Undertaking and the Infrastructure Manager must undertake an analysis of training needs for their relevant staff.
Raudtee-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peavad koostama oma asjaomaste töötajate koolitusvajaduse analüüsi.
This analysis must set out both scope and complexity and take into account the risks associated with the operation of trains on the TEN, especially in relation to human capabilities and limitations (human factors) which may come about as a result of:
Analüüsis tuleb esitada koolituse ulatus ja keerukus ning võtta arvesse rongide TENil kasutamisega seotud ohte, eelkõige inimvõimete ja piirangute (inimteguri) kontekstis, mis võivad tuleneda järgmisest:
differences in operating practices between Infrastructure Managers and the risks associated with changing between these;
raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate töötavade erinevused ja nende muutumisega seotud riskid;
the differences between tasks, operating procedures and communication protocols;
ülesannete, tööprotseduuride ja sideprotokollide erinevused;
any difference in the ‘operating’ language used by the Infrastructure Manager’s personnel;
raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja personali kasutatava töökeele erinevused;
local operating instructions which may include special procedures or particular equipment to be applied in certain cases, for example a specific tunnel.
kohalikud kasutusjuhendid, mis võivad hõlmata teatavatel juhtudel, näiteks konkreetses tunnelis kasutatavaid erimenetlusi või eriseadmeid.
Guidance on the elements that should be considered can be found in the annexes referred to in Subsection 4.6.1 above.
Suunised tegurite kohta, mida tuleks arvesse võtta, on esitatud punktis 4.6.1 osutatud lisades.
As appropriate, elements of the training for staff must be put in places which take these into account.
Vajadusel tuleb personali koolitada neid tegureid arvesse võttes.
It is possible that due to the type of operation envisaged by a Railway Undertaking or the nature of the network being run by an Infrastructure Manager, some of the elements in these annexes will not be appropriate.
Raudtee-ettevõtja kavandatavast tegevusest või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja hallatava võrgu omadustest tulenevalt võivad osa neis lisades nimetatud elementidest olla ebavajalikud.
The analysis of training needs must document those not deemed appropriate and the reasons why.
Koolitusvajaduste analüüsis tuleb sätestada, milliseid elemente ei peeta vajalikuks ja miks.
The Railway Undertaking and the Infrastructure Manager must define a process for reviewing and updating their individual training needs, taking into account issues such as previous audits, system feedback and known changes to rules and procedures, infrastructure and technology.
Raudtee-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peavad kehtestama oma koolitusvajaduste läbivaatamise ja ajakohastamise menetluse, võttes arvesse muu hulgas varasemaid auditeid, süsteemi tagasisidet ja teadaolevaid muudatusi eeskirjades ja protseduurides, infrastruktuuris ja tehnoloogias.
The Railway Undertaking must define the process by which knowledge of train crew of the routes worked over is acquired and maintained.
Raudtee-ettevõtja peab kehtestama menetluse, mille abil rongimeeskond õpib tundma marsruute, millel töötatakse, ning säilitab vastavad teadmised.
This process must be:
See protsess peab: