natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Dutch authorities point out that the link between exposure to airborne particles and a range of health effects has been proven and emphasised in many recent scientific publications.
Hollandi ametivõimud rõhutavad, et seos õhus levivate osakestega kokkupuute ja rea tervisemõjude vahel on tõestatud ning seda on rõhutatud mitmetes viimasel ajal avaldatud teaduslikes väljaannetes.
The health effects of particulate matter can be divided into those arising from relatively short periods of exposure (‘acute’) and those from long-term exposure (‘chronic’).
Tahkete osakeste mõju tervisele võib jagada akuutseks, mis tekib suhteliselt lühikese kokkupuuteaja jooksul, ning krooniliseks, mis tekib pikaajalise kokkupuute jooksul.
The studies submitted by the Netherlands show that although the health effects of short-term exposure are not negligible, long-term exposure to airborne particulate matter has more significant impacts.
Madalmaade esitatud uuringud näitavad, et kuigi lühiajalisest kokkupuutest tingitud tervisemõjud ei ole tühised, on pikaajalisel kokkupuutel õhus levivate tahkete osakestega palju olulisem mõju.
Effects related to short-term exposure include: inflammatory reactions in the lung, respiratory symptoms, adverse effects on the cardiovascular system and increases in medication use, hospital admissions and mortality.
Lühiajalise kokkupuute mõjude hulka kuuluvad põletikulised reaktsioonid kopsudes, hingamisteede probleemid, kahjulik mõju südame-veresoonkonnale ning kasvav ravimite tarvitamine, hospitaliseerimine ja suremus.
The effects related to long-term exposure include: increases in lower respiratory symptoms and chronic obstructive pulmonary disease, reductions in lung function in children and adults, and reduction in life expectancy, due mainly to cardiopulmonary mortality and probably to lung cancer.
Pikaajalise kokkupuute mõjude hulka kuuluvad alumiste hingamisteede probleemide ja krooniliste obstruktiivsete kopsuhaiguste kasv, laste ja täiskasvanute kopsutalitluse häired ning keskmise eluea lühenemine, mida põhjustab peamiselt suremus südame- ja kopsuhaigustesse ning tõenäoliselt kopsuvähki.
The Dutch authorities submitted documents showing that although the health effects of the various sub-fractions and various sources of particulate matter is not entirely clear, recent epidemiological and toxicological studies showed that particles generated by combustion processes, such as soot from diesel engines, are particularly important in terms of health effects.
Hollandi ametivõimud esitasid dokumendid, mis näitavad, et kuigi erinevate alamosakeste ja tahkete osakeste erinevate allikate mõju tervisele ei ole lõpuni selge, tõestavad hiljutised epidemioloogilised ja toksikoloogilised uuringud, et põlemisprotsessidest tekkinud osakesed, näiteks diiselmootoritest tekkiv tahm, on tervisemõjude seisukohalt eriti olulise tähtsusega.
Primary combustion derived particles have especially harmful effects on health because of their composition (presence of transitional metals and reactive organic compounds) and because of their very small size.
Esmastel põlemisest tekkinud osakestel on tervisele eriti kahjulik mõju tänu nende koostisele (sisaldavad siirdemetalle ja reageerivaid orgaanilisi ühendeid) ning väga väikestele mõõtmetele.
Due to their small size, combustion derived particles have the potential to sidestep the human body's protective mechanisms and penetrate into the blood stream and various tissues.
Nende väikeste mõõtmete tõttu on põlemisest tekkinud osakestel võimalik vältida inimorganismi kaitsemehhanisme ning tungida verre ja erinevatesse kudedesse.
The Dutch authorities point to the fact that epidemiological studies on large scale populations have been unable to identify a threshold concentration below which ambient particulate matter has no effect on mortality and morbidity.
Hollandi ametivõimud rõhutavad, et laiaulatuslikud elanikkonna epidemioloogilised uuringud ei ole suutnud määrata künniskontsentratsiooni, millest madalamal välisõhus sisalduvate tahkete osakeste tasemel ei oleks mõju suremusele ja haigestumusele.
The Dutch authorities consider that although it is currently not possible to sufficiently quantify the health impacts of particulate matter, on grounds of protection of the health of the Dutch population and on the basis of the precautionary principle, it is essential to act as swiftly as possible to reduce by the greatest possible extent exposure to traffic-generated soot particles.
Hollandi ametivõimud arvavad, et kuigi hetkel ei ole võimalik piisavalt hästi kindlaks määrata tahkete osakeste mõju tervisele, on Hollandi elanike tervise kaitsmise huvides ning ettevaatuspõhimõttest lähtudes hädavajalik tegutseda nii kiiresti kui võimalik, et vähendada kokkupuudet liiklusest tekkinud tahmaosakestega nii suures ulatuses kui võimalik.
In the Dutch authorities’ view, recent scientific studies show that susceptible population groups are subject to higher health risks associated with particulate matter.
Hollandi ametivõimude arvates näitavad viimased teaduslikud uuringud, et vastuvõtlikes elanikkonnarühmades on tahkete osakestega kokkupuutega seotud terviseriskid suuremad.
These groups comprise those who are innately more susceptible to the effects of exposure to particulate matter (e.g. those with genetic predisposition, very young children, aged people, people with respiratory disorders and lung diseases), those who become more susceptible as a result of environmental or social factors or personal behaviour and those who are exposed to unusually large amounts of air pollutants as a result of living near a main road or spending long hours outdoors.
Need rühmad hõlmavad inimesi, kes on loomupäraselt vastuvõtlikumad tahkete osakestega kokkupuutumise mõjudele (nt geneetilise eelsoodumusega inimesed, väikelapsed, vanurid, hingamisteede ja kopsuhaigustega inimesed); inimesi, kes muutuvad vastuvõtlikumaks keskkonna või sotsiaalsete tegurite või ka isikliku käitumise tulemusena; ning inimesi, kes on kokkupuutes ebaharilikult suurte õhusaaste kogustega peatee läheduses elamise või pikaajalise väljas viibimise tõttu.
Due to the fact that in the Netherlands a large proportion of the population is living in an urban environment and near busy roads, the Dutch authorities claim that the health risk related to particle matter for the population is considerable.
Tulenevalt asjaolust, et Hollandis elab suur osa elanikkonnast linnakeskkonnas ja aktiivse liiklusega teede lähiümbruses, väidavad Hollandi ametivõimud, et tahkete osakestega kokkupuutest tingitud terviserisk on elanikkonnale märkimisväärne.
The Commission notes that the environmental and health effects related to particulate matter concentrations were already known to a certain extent before the adoption of Directive 98/69/EC.
Komisjon märgib, et tahkete osakeste kontsentratsiooni mõju keskkonnale ja tervisele oli teatud määral teada juba enne direktiivi 98/69/EÜ vastuvõtmist.
There was already an impression that smaller particles had more significant impacts on health than coarse particles.
Juba siis oldi arusaamisel, et väiksemate osakeste mõju tervisele on suurem kui suuremate osakeste mõju.
However, few studies on this issue were available.
Siiski olid tol ajal selle teema kohta kättesaadavad vaid mõned üksikud uuringud.
Since then, a large number of new epidemiological studies on many aspects of exposure and health effects of particulate matter have been completed showing in particular evidence to conclude that fine particles are more hazardous than larger ones [8].
Pärast seda on läbi viidud palju uusi epidemioloogilisi uuringuid paljude erinevate tahkete osakestega kokkupuute ja tervisemõjude aspektide kohta, mis annavad eelkõige tõendeid selle kohta, et väikesed osakesed on ohtlikumad kui suured.
The availability of such new studies led the World Health Organisation to produce updates of its ‘Air Quality Guidelines for Europe’ for particulate matter in 2000, 2003 and 2004 [9].
Sarnaste uute uuringute avaldamise tõttu tegi Maailma Terviseorganisatsioon parandusi tahkete osakeste heitmeid käsitlevas väljaandes “Euroopa õhukvaliteedi juhised” (Air Quality Guidelines for Europe) aastatel 2000, 2003 ja 2004. [9]
In the light of the foregoing, it would appear that the Netherlands has provided new scientific evidence relating to the protection of the environment as required by Article 95(5) of the EC Treaty.
Eelnevat silmas pidades ilmneb, et Madalmaad on esitanud uusi keskkonna kaitsmisega seonduvaid teaduslikke tõendeid vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 5.
This scientific evidence was not available at the time of adoption of Directive 98/69/EC.
Need teaduslikud tõendid ei olnud kättesaadavad direktiivi 98/69/EÜ vastuvõtmise ajal.
Problem specific to the Netherlands arising after the adoption of Directive 98/68/EC
Madalmaadele iseloomulik probleem, mis tekkis pärast direktiivi 98/69/EÜ vastuvõtmist
The Dutch authorities take the view that the Netherlands is facing a specific problem that has arisen after the adoption of Directive 98/69/EC.
Hollandi ametivõimud on seisukohal, et Madalmaades on pärast direktiivi 98/69/EÜ vastuvõtmist tekkinud eriline probleem.
First, they argue that the Netherlands has been experiencing difficulties for around one and a half years in complying with Directive 99/30/EC.
Esiteks väidavad nad, et Madalmaadel on esinenud viimase poolteise aasta jooksul raskusi direktiivi 99/39/EÜ järgimisega.
Secondly, they note that the number of diesel cars has risen in the Netherlands due to higher petrol prices, the wider availability of diesel car models, and the greatly improved performance and fuel efficiency of diesel engines.
Teiseks märgivad nad, et diiselmootoriga autode arv Madalmaades on kasvanud kõrgemate bensiinihindade, diiselmootoriga autode laiema kättesaadavuse ning diiselmootorite paranenud jõudluse ja kütusesäästlikkuse tõttu.
Such an increase in the share of diesel cars was not expected when Directive 98/69/EC was adopted.
Diiselmootoriga autode osakaalu sellist tõusu ei osatud direktiivi 98/69/EÜ vastuvõtmise ajal ette näha.
The share of diesel cars has risen from up from below 15 % in 1995 to around 25 % now.
Diiselmootoriga autode osakaal on tõusnud vähem kui 15 %-lt 1995. aastal kuni umbes 25 %-ni praegusel hetkel.
All of these factors have meant that the full extent of the air quality problem was not realised until after 1998.
Kõik need faktorid näitavad, et õhukvaliteedi probleemi täielikust ulatusest saadi aru alles pärast 1998. aastat.
According to the Dutch authorities, particulate matter is a cause of major concern in the Netherlands because of the high population density and a more highly concentrated infrastructure than in other European countries.
Hollandi ametivõimude sõnul on tahked osakesed Madalmaades suur probleem eelkõige elanikkonna suure tiheduse ning teiste Euroopa riikidega võrreldes kontsentreerituma infrastruktuuri tõttu.
They take the view that the Netherlands occupies a special position in Europe by virtue of its intensive use of space, with high density of people, cattle, traffic and industry.
Nad on arvamusel, et Madalmaadel on Euroopas eriline koht ruumi intensiivse kasutamise ning elanikkonna, kariloomade, liikluse ja tööstuse suure tiheduse tõttu.
In their view, this situation leads to high emissions per square kilometre.
Nende arvates viib selline olukord kõrgete heitkogusteni kilomeetri kohta.
Furthermore, the Dutch authorities claim that the Netherlands has to cope with a major amount of pollution from abroad.
Lisaks sellele väidavad Hollandi ametivõimud, et Madalmaad peavad toime tulema suure hulga välismaalt pärineva saastega.
In particular, 45 % of the particulate matter concentration in the Netherlands is caused by human activity, of which two thirds is generated abroad.
45 % tahkete osakeste kontsentratsioonist Madalmaades on tekkinud inimtegevuse tagajärjel, kusjuures kaks kolmandikku sellest on tekkinud välismaal.
However, in urban areas, the anthropogenic contribution from sources in the Netherlands is 30-45 %, with traffic being a significant source.
Linnapiirkondades on Madalmaade inimtekkeliste tahkete osakeste osakaal 30–45 %, millest suure osa moodustab liiklus.
The Dutch authorities claim that air quality in many areas of the Netherlands does not comply with the European limit values for particulate matter as set out in Directive 99/30/EC.
Hollandi ametivõimud väidavad, et Madalmaade paljude piirkondade õhukvaliteet ei vasta direktiivis 99/39/EÜ sätestatud tahkete osakeste piirväärtustele.
Though particulate matter emissions in the Netherlands have declined sharply between 1990 and 2003, according to the Dutch authorities, due to the high volume of traffic and the high concentration of people and buildings in the Netherlands, this decrease is not enough to combat the negative health effects of excessive particulate matter emissions and to implement the European air quality limit values.
Kuigi tahkete osakeste heitkogused Madalmaades on 1990. ja 2003. aasta vahel järsult vähenenud, ei ole vähenemine Hollandi ametivõimude väitel liiklusmahu kasvu ning inimeste ja hoonete kõrge kontsentratsiooni tõttu piisav, et võidelda üleliigsete tahkete osakeste heitmetest põhjustatud negatiivse mõjuga tervisele ja et rakendada Euroopa õhukvaliteedi piirväärtusi.
According to the Dutch authorities, of the overall domestic particulate matter emissions, around a third comes from traffic, another third from industry and approximately a quarter from agriculture.
Hollandi ametivõimude sõnul tuleb üks kolmandik kodumaistest tahkete osakeste heitmetest liiklusest, teine kolmandik tööstusest ning ligikaudu veerand põllumajandusest.
Particles from exhaust gases are among the most harmful of all particulate matter.
Heitgaaside tahked osakesed kuuluvad kõige kahjulikumate tahkete osakeste hulka.
Traffic subjects people to major exposure, due to its emissions occurring in close proximity to residential areas and other sensitive land uses.
Liikluse tõttu on inimestel suurem kokkupuude heitgaaside tahkete osakestega, kuna heitmed esinevad elamurajoonide lähiümbruses ja teistes tundliku maakasutusega kohtades.
In the documents titled ‘Environmental balance 2005’ (Milieubalans 2005) and ‘Particulate matter: a closer look’ (Fijn stof nader bekeken) annexed to their notification, the Dutch authorities stress that concentrations of particulate matter in the air exceed European air quality standards to a considerable extent across wide areas of the Netherlands.
Hollandi teatele lisatud dokumentides “Keskkonna tasakaal 2005” (Milieubalans 2005) ja “Tahked osakesed: täpsem ülevaade” (Fijn stof nader bekeken) rõhutavad Hollandi ametivõimud, et tahkete osakeste kontsentratsioon õhus ületab paljudes Madalmaade piirkondades Euroopa õhukvaliteedi standardi märkimisväärses ulatuses.
The Dutch authorities note that the daily air quality limits for particulate matter will still be exceeded on a large scale in 2010.
Hollandi ametivõimud märgivad, et igapäevaseid tahkete osakeste õhukvaliteedi piirväärtusi ületatakse suures mahus ka aastal 2010.
On the contrary, breaches of the annually averaged standard for particulate matter occur hardly at all.
Vastupidiselt sellele ei esine tahkete osakeste aastase keskmise normi rikkumist peaaegu üldse.
The Dutch authorities note that violations of the limit values laid down in Directive 99/30/EC have been observed in nearly all European cities.
Hollandi ametivõimud märgivad, et direktiivis 99/30/EÜ sätestatud piirväärtuste rikkumisi on täheldatud peaaegu kõikides Euroopa suuremates linnades.
However, the violations in the Netherlands, Belgium, the Ruhr district of Germany and the industrialised area of northern Italy take place over a larger geographical area than in other Member States.
Rikkumised Madalmaades, Belgias, Saksamaal Ruhri piirkonnas ja Põhja-Itaalia tööstuspiirkondades hõlmavad siiski suurema geograafilise ala kui teistes liikmesriikides.
The Dutch authorities note that it is impossible to draw far-reaching conclusions from this information without considering the exact situation and size of the zones in the various countries.
Hollandi ametivõimud märgivad ka, et antud teabest on võimatu teha kaugeleulatuvaid järeldusi, arvestamata erinevates riikides täpselt samasugust olukorda ja piirkondade ulatust.
The Dutch authorities also note that determination of air quality in the Netherlands takes place with a high level of detail by employing detailed planning modelling alongside the prescribed measurements.
Hollandi ametivõimud märgivad ka, et Madalmaade õhukvaliteedi kindlaksmääramine toimub väga üksikasjalikult, kasutades ettenähtud mõõtmiste kõrval keerukaid mudeleid.
However, only a limited number of EU countries also use models; most countries on the contrary, only use measurements of air quality.
Ainult väike osa ELi riike kasutab samuti mudeleid. Enamik riike kasutab vastupidi ainult õhukvaliteedi mõõtmist.
It is also possible that some of the differences can be explained by differences in the correction factors used.
On samuti võimalik, et mõned erinevused tulenevad erinevatest kasutatud parandusteguritest.
The Netherlands, for example, increases the measured result by a factor of 1.33.
Näiteks Madalmaades korrutatakse mõõdetud tulemus teguriga 1,33.
According to the Dutch authorities, a number of countries follow the indications provided by the European Commission and use a correction factor of 1.3.
Vastavalt Hollandi ametivõimudele järgivad paljud riigid Euroopa Komisjoni soovitatud väärtusi ning kasutavad parandustegurit 1,3.
Most countries use lower correction factors or no correction factor at all.
Enamik riike kasutavad madalamaid parandustegureid või ei kasuta üldse parandustegurit.
Moreover, not all countries model their air quality down to street levels.
Lisaks sellele ei mõõda kõik riigid oma õhukvaliteeti tänavate kaupa.
According to the Dutch authorities, the number of hotspots in the countries that do not model their air quality at the street level is possibly underestimated.
Vastavalt Hollandi ametivõimudele alahinnatakse tõenäoliselt saasteainete kõrgendatud kontsentratsiooniga tsoonide arvu riikides, kus ei mõõdeta õhukvaliteeti tänavate kaupa.
Finally, the Dutch authorities point to their specific legal situation.
Lõpetuseks viitavad Hollandi ametivõimud oma erilisele õiguslikule olukorrale.
The Air Quality Decree, which entered into force in 2001, has put in place a legal regime whereby construction and expansion plans can be blocked or modifications to the plans can be required if these are likely to have detrimental effects on air quality.
Pärast 2001. aastal jõustunud õhukvaliteedi dekreeti võib peatada ehitus- ja laienduskavasid või nõuda kavade muutmist, kui neil on tõenäoliselt kahjulik mõju õhukvaliteedile.
Following the implementation of this regime, more than 40 objections to spatial developments plans have been lodged with various judicial authorities, including the Council of State, due to possible conflicts with the Air Quality Decree.
Pärast nimetatud korra rakendamist on erinevatele kohtuorganitele, sealhulgas riiginõukogule, esitatud 40 vastuväidet ruumilise arengu plaanide kohta põhjendusega, et need võivad olla vastuolus õhukvaliteedi dekreediga.
In one third of these cases, the Council of State nullified the plan.
Ühel kolmandikul juhtudest tühistas riiginõukogu kava.
The Commission notes that the percentage contribution of transboundary transport of particulate matter in the Netherlands is high though not higher than in other Benelux countries [10].
Komisjon märgib, et piiriülese transpordi tekitatud tahkete osakeste protsentuaalne osakaal on Madalmaades kõrge, kuid mitte kõrgem kui teistes Beneluxi maades.
The Commission also notes that the Netherlands is characterised, in comparison to other Member States, by considerably higher particulate matter emissions derived from inland waterway shipping and maritime transport [11].
Komisjon märgib samuti, et Madalmaid iseloomustavad võrreldes teiste liikmesriikidega märkimisväärselt kõrgemad siseveeteede transpordist ning meretranspordist [11] tingitud tahkete osakeste heitkogused. Samuti tuleb märkida, et Rotterdami suur sadam ei ole küll tahkete osakeste ülekaalukas allikas, kuid sellel on Madalmaades ja selle ümbruses toimuvale majandustegevustele ja transpordile suur mõju.
The annual reports under Council Directive 96/62/EC indicate that the Netherlands had no especially high exceedance problems in 2003 compared to other Member States (such as Belgium, Austria, Greece, the Czech Republic, Lithuania, Slovenia and Slovakia).
Nõukogu direktiivile 96/62/EÜ vastavad aastaaruanded näitavad, et Madalmaades ei olnud 2003. aastal võrreldes teiste liikmesriikidega (nt Belgia, Austria, Kreeka, Tšehhi Vabariik, Leedu, Sloveenia ja Slovakkia) eriliselt kõrget piirmäärade ületamise probleemi.
Since the Netherlands has not submitted official data yet for 2004, it is not possible to compare the air quality situation in the Netherlands with that in other Member States in 2004.
Kuna Madalmaad ei ole veel esitanud andmeid 2004. aasta kohta, ei ole võimalik võrrelda õhukvaliteedi olukorda Madalmaades teiste liikmesriikide 2004. aasta andmetega.
Moreover, the Commission notes that very recently (March 2006) the Netherlands Environmental Assessment Agency NMP has published a re-evaluation of the PM10 levels, indicating that the levels of PM10 are 10-15 % lower than previously assumed.
Komisjon märgib ka, et üsna hiljuti (märtsis 2006) avaldas Madalmaade keskkonnaamet NMP PM10 tasemete ümberhindamise, mis näitab, et PM10 tasemed on 10–15 % madalamad, kui varem arvati.
This decrease depends on the location in the Netherlands, and tends to be larger in rural areas than in cities.
Madalam protsent sõltub mõõtmiskohast Madalmaades ning kaldub olema suurem maapiirkondades kui suuremates linnades.
According to the NMP report, the number of areas where the air quality limit values will be exceeded will be halved in 2010 in comparison with 2005 and in 2015 in comparison to 2010.
Vastavalt NMP aruandele väheneb piirkondade arv, kus õhukvaliteedi piirväärtusi ületatakse, poole võrra aastaks 2010 võrreldes aastaga 2005 ning veel poole võrra aastaks 2015 võrreldes aastaga 2010.
Based on the annual reports for 2003 and taking into account the new information transmitted by the Dutch government and contained in the NMP report, it would seem that there is considerable doubt as to the existence of a specific problem in the Netherlands compared to other Member States in the compliance with the limit values laid down in the Air Quality Directive.
aasta aastaaruannete põhjal ning arvestades Hollandi valitsuse edastatud uut teavet, mis sisaldus ka NMP aruandes, tundub, et Madalmaades esineva erilise probleemi olemasolu teiste liikmesriikidega võrreldes seoses õhukvaliteedi direktiivis sätestatud piirväärtustega on märkimisväärselt kaheldav.
More specifically, it is doubtful whether there is a specific problem with regard to Directive 98/69/EC.
On kaheldav, kas eriline probleem direktiivi 98/69/EÜ silmas pidades on üldse olemas.
As stated in section 40 above, the Netherlands is characterised by considerably higher than average particulate matter emission derived from inland waterway shipping and maritime transport.
Vastavalt 40. jaos märgitule iseloomustavad Madalmaid võrreldes teiste liikmesriikidega märkimisväärselt kõrgemad tahkete osakeste heitkogused, mis on tingitud siseveeteede transpordist ning meretranspordist.
Moreover, the share of diesel vehicles in the Netherlands is considerably lower (25 % of new sales) than the EU average (around 50 % of new sales).
Lisaks sellele on diiselsõidukite osakaal Madalmaades ELi keskmisega (umbes 50 % uutest müükidest) võrreldes märkimisväärselt madalam (25 % uutest müükidest).
It is therefore questionable whether there is a specific problem with regard to particulate matter emission derived from motor vehicles covered by Directive 98/69/EC.
Seepärast on küsitav, kas eriline probleem seoses direktiivis 98/69/EÜ kirjeldatud mootorsõidukite põhjustatud tahkete osakeste heitmetega on üldse olemas.