natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The figures in the table point to a utilisation of at least 98 % of total capacity during the years 2002-2004.
Tabelis esitatud arvud viitavad sellele, et aastatel 2002–2004 rakendati vähemalt 98 % kogutootmisvõimsusest.
The figures in the report by Frontier Economics indicate a comparable level of utilisation.
Frontier Economicsi aruandes esitatud andmed näitavad samasugust tootmisvõimsuse rakendusmäära.
In 2005, the utilisation rate was lower, with malt production in the Community at 8,4 million tonnes and capacity at 8,8 million tonnes.
aastal oli tootmisvõimsuse rakendusmäär väiksem, sest ühenduses toodeti linnaseid 8,4 miljonit tonni 8,8 miljoni tonni suuruse tootmisvõimsus juures.
For marketing year 2006/2007, total production is expected to be 8,0 million tonnes and capacity 8,8 million tonnes.
2006./2007. turustusaastal on eeldatav kogutoodang 8,0 miljonit tonni ja tootmisvõimsus 8,8 miljonit tonni.
These lower rates of utilisation appear, however, to reflect the reaction of malting plants to low profitability, i.e. their decision to produce less malt and temporarily to shut production capacity.
Tundub siiski, et kõnealused madalamad tootmisvõimsuse rakendusmäärad kajastavad linnasetehaste reageerimist madalale tasuvusele, st otsust toota vähem linnaseid ja sulgeda ajutiselt tehaseid.
For marketing year 2006/2007, part of the explanation is also provided by the poor harvest of malting barley.
2006./2007. turustusaasta langust selgitab osaliselt õlleodra kehv saak.
The figures for 2002 to 2004 show that it is technically possible to use at least 98 % of the total production capacity.
2002.–2004. turustusaasta andmete põhjal on tehniliselt võimalik ära kasutada vähemalt 98 % kogutootmisvõimsusest.
This high percentage for the actual utilisation of total capacity does not seem to be a reason to doubt the existence of overcapacity in the Community malting industry.
Kõnealuse kogutootmisvõimsuse kõrge rakendusmäära tõttu ei ole põhjust kahelda ühenduse linnasetööstuse liigse tootmisvõimsuse olemasolus.
The process would appear to have accelerated in 2006.
Kõnealust protsessi tuleb 2006. aastal ilmselt kiirendada.
By mid-2006, production of malt in the Community appears to have been brought into equilibrium again with actual demand, as malt producers have learned to limit their production to possible sales volumes.
aasta keskel saavutatakse ilmselt jällegi tasakaal ühenduse linnasetootmise ja tegeliku nõudluse vahel, sest linnasetootjad on õppinud piirama oma tootmist võimalike müügimahtudega.
However, even after the above-mentioned permanent closure of old malt production facilities, total malt production capacity in the Community still exceeds actual demand by some 600000 tonnes.
Aga isegi pärast eespool nimetatud vanade linnasetehaste sulgemist ületab ühenduse tootmisvõimsus siiski nõudluse umbes 600000 tonni võrra.
In addition, demand in the Community is not expected to increase due to stagnating beer consumption, while Community exports will face a global trade situation which is expected to remain relatively stable for the next few years.
Peale selle ei ole samale tasemele jääva õlletarbimise tõttu oodata ühenduse nõudluse kasvu, samas ekspordi puhul püsib maailmakaubandus paaril järgmisel aastal ilmselt suhteliselt stabiilsena.
The Commission does not have clear evidence, therefore, that the current situation of overcapacity will change soon.
Seetõttu puuduvad komisjonil selged tõendid selle kohta, et praegune olukord, kus valitseb liigne tootmisvõimsus, varsti muutub.
Consequences for trade between Member States
Mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele
The Netherlands and Holland Malt take the view that the investment in the Eemshaven plant will affect trade with third countries rather than trade between Member States, since the export of malt is a separate market segment from that in which inland malt suppliers operate.
Madalmaad ja Holland Malt asuvad seisukohale, et Eemshaveni tehasesse tehtud investeering mõjutab pigem kaubandust kolmandate riikidega kui liikmesriikidevahelist kaubandust, sest linnaseeksport on eraldi turusegment, kus sisemaised linnasetootjad ei tegutse.
The Commission recognises that part of the malting capacity in the Community consists of inland, small family/privately-owned companies that produce mainly for domestic markets.
Komisjon tunnistab, et osa ühenduse linnasetehaste tootmisvõimsusest annavad väikesed sisemaised pere- või eraettevõtted, kes toodavad peamiselt siseturule.
However, part of their production can also be for export, in which case they would face competition from other malt companies in the Community mainly focused on exports (such as Holland Malt).
Osa nende toodangust võib siiski olla mõeldud ekspordiks ja sellisel juhul tuleb neil konkureerida teiste, ekspordile keskendunud ühenduse linnasetehastega (näiteks Holland Maltiga).
In addition, there are large groups in the Community malt industry which sell their malt both inside and outside the Community.
Peale selle tegutsevad ühenduse linnasetööstuses suured kontsernid, kes müüvad linnaseid nii ühenduse sees kui ka väljaspool seda.
Holland Malt falls into this category, being located at a deep sea port from which it can serve both the Community and non-Community markets.
Holland Malt kuulub sellesse kategooriasse, sest tema asukoht süvameresadama lähedal võimaldab tal teenindada nii ühendusesiseseid kui ka ühenduseväliseid turge.
Community malt companies primarily focused on exports to other markets could therefore face competition from Holland Malt.
Seega konkureeriksid Holland Maltiga peamiselt ekspordiga tegelevad ühenduse linnasetootjad.
The same applies to Community malt companies concentrating on selling in the internal market, since Holland Malt still expects to sell a considerable volume of malt to European countries.
Sama kehtib ka siseturule keskendunud ühenduse linnasetootjate suhtes, sest Holland Malt plaanib müüa märkimisväärse koguse linnaseid Euroopa riikidesse.
In its business plan of August 2003, Holland Malt mentioned that it expected to sell 71540 tonnes to European destinations in 2005 (compared to expected sales of 28100 tonnes to Asia, 40600 tonnes to Latin America and 29000 tonnes to Russia).
aasta augustis koostatud äriplaanis märkis Holland Malt, et ta kavatseb 2005. aastal müüa Euroopa sihtpunktidesse 71540 tonni linnaseid (võrreldes kavandatava müügiga Aasias 28100 tonni, Ladina-Ameerikas 40600 tonni ja Venemaal 29000 tonni).
Situations may well occur in which malt companies concentrating primarily on exports to third countries (such as Holland Malt) may not be able to find buyers for the output intended for those destinations, in which case they might seek to sell it inside the Community.
Võib tekkida olukord, kus linnasetootjad, kes on keskendunud peamiselt ekspordile kolmandatesse riikidesse (näiteks Holland Malt), ei suuda oma toodangule sihtkohtades ostjaid leida ja võivad seetõttu otsida müügivõimalusi ühenduses.
The opposite may also occur.
Võib juhtuda ka vastupidi.
The Commission therefore does not consider the segments inside and outside the Community to be completely separate.
Seetõttu leiab komisjon, et ühendusesisene ja ühenduseväline turusegment ei toimi teineteisest täielikult eraldi.
Linkages exist, with developments outside the Community having an effect on developments inside, and vice versa.
Seosed on olemas, sest ühendusevälised suundumused mõjutavad ühendusesiseseid suundumusi ja vastupidi.
Given the above, the Commission does not share the conclusion of the report by Frontier Economics that there is no indication that the subsidy granted to Holland Malt will lead to a displacement of malt sales by other European producers over and above those which would occur in any event.
Eeltoodut arvesse võttes ei nõustu komisjon Frontier Economicsi aruande järeldusega, et puuduvad tõendid selle kohta, et Holland Maltile antud toetuse tõttu väheneb teiste Euroopa linnasetootjate müük rohkem, kui ta väheneks nagunii.
The Commission cannot rule out such displacements in the sale of malt by other Community malt producers to customers within and outside the Community.
Komisjon ei saa välistada, et teiste ühenduse linnasetootjate müük ühendusesisestele ja ühendusevälistele klientidele võib väheneda.
It concludes, therefore, that the aid may well have an impact on trade and competition between the Member States.
Komisjon leiab seetõttu, et abi võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja konkurentsi.
A market for premium malt
Preemium-klassi linnaste turg
The Commission has taken note of the information sent by the Netherlands and Holland Malt (including the letters from third parties) on the development of HTST malt.
Komisjon on võtnud arvesse Madalmaade ja Holland Malti esitatud teavet (sealhulgas kolmandate isikute kirju) HTST linnaste kohta.
The Netherlands, Holland Malt and the interested parties describe HTST malt as having different characteristics from regular malt, which give the beer more taste and flavour, longer-lasting sparkle and an increased shelf life.
Madalmaade, Holland Malti ja huvitatud isikute kirjelduse kohaselt erinevad HTST linnased tavalistest linnastest oma eriomaduste poolest, mis tugevdavad õlle maitset ja lõhna, muudavad selle vahu püsivamaks ning pikendavad selle kõlblikkusaega.
The Netherlands and Holland Malt state that HTST malt can be considered to be a premium malt.
Madalmaad ja Holland Malt väidavad, et HTST linnaseid saab pidada preemium-klassi linnasteks.
They also maintain that as a result of its unique physical characteristics, its perceived quality and its higher price range, it is very likely that there will be no or limited substitutability between HTST malt and regular malt.
Samuti jäävad nad seisukohale, et ainulaadsete füüsikaliste omaduste, tuntava kvaliteedi ja kõrgema hinna tõttu ei ole HTST linnased asendatavad tavaliste linnastega.
The Commission acknowledges that HTST may well have particular characteristics and be of a high quality.
Komisjon möönab, et HTST linnased võivad olla eriliste omadustega ning kvaliteetsed.
It has to be established, however, whether or not a separate market exists for premium malt (which HSTS malt would serve) alongside a market for regular malt.
Tuleb siiski kindlaks teha, kas tavaliste linnaste turu kõrval eksisteerib eraldi preemium-klassi linnaste turg (kus turustataks HTST linnaseid).
The Court of First Instance has specified that in order to be considered the subject of a sufficiently distinct market,
Esimese astme kohus on täpsustanud, et piisavalt eristuva turu olemasolu kindlaksmääramiseks
‘it must be possible to distinguish the service or the good in question by virtue of particular characteristics that so differentiate it from other services or other goods that it is only to a small degree interchangeable with those alternatives and affected by competition from them.
“peab olema võimalik eristada kõnealust teenust või kaupa konkreetsete omaduste järgi, mis eristavad seda muudest teenustest või kaupadest nii, et nad on üksteisega asendatavad ja konkureerivad ainult vähesel määral.
In that context, the degree of interchangeability between products must be assessed in terms of their objective characteristics, as well as the structure of supply and demand on the market, and competitive conditions.’(81) As regards the structure of supply and demand on the market and competitive conditions, the Commission has received comments from several parties (mostly national maltsters' associations) indicating that a clear distinction between regular and premium malt cannot be made.
Selles kontekstis tuleb toodete asendatavust hinnata objektiivsete omaduste põhjal ning ka turu pakkumise ja nõudluse struktuuri ning konkurentsitingimuste põhjal.”(81) Pakkumise ja nõudluse struktuuri ning konkurentsitingimuste kohta turul sai komisjon märkusi mitmelt isikult (peamiselt linnasetootjate liidud), mille kohaselt ei saa tavalisi ja preemium-klassi linnaseid selgelt eristada.
According to these, malt is, if anything, a product of a generic nature, with small variations in characteristics and subject to quality standards imposed by the brewing industry.
Kõnealuste märkuste kohaselt on linnased tooteliik, mille omadused varieeruvad, kuid mis peab vastama õlletööstuse kehtestatud kvaliteedinõuetele.
The majority of maltsters' customers seem only to want high-quality malt that meets their specifications and satisfies all food safety requirements.
Enamik linnasetootjate klientidest soovib osta ainult kõrgekvaliteedilisi linnaseid, mis vastavad nendepoolsetele tingimustele ja toiduohutusnõuetele.
The degree of interchangeability between different malts from different malting companies would therefore not seem to be small, since all these companies have to produce malt of high quality to be able to satisfy their customers' demand.
Eri linnasetootjate eri liiki linnased on seetõttu suurel määral üksteisega asendatavad, sest kõik kõnealused ettevõtted toodavad kõrgekvaliteedilisi linnaseid, et katta oma klientide nõudlust.
This would seem to be confirmed by evidence that premium beer is not necessarily produced with another quality of malt than regular beer.
Tõendid tunduvad kinnitavat, et preemium-klassi õlu ja tavaline õlu ei pruugi olla toodetud eri linnastest.
According to the Netherlands, Holland Malt will produce its HTST malt primarily for the ‘premium’ segment of the beer market.
Madalmaade sõnul hakkab Holland Malt tootma HTST linnaseid peamiselt “preemium-klassi” õlle turusegmendile.
The Netherlands states that for the production of these premium beers, raw materials of a high quality are required with characteristics that improve the flavour of these beers.
Madalmaad väidavad, et preemium-klassi õlle tootmiseks on vaja kõrgekvaliteedilist toorainet, mille omadused parandavad kõnealuse õlle maitset ja lõhna.
Holland Malt in its letter mentions the ‘Just Drinks.com 2004 report’, in which — according to Holland Malt — ‘major brewers state that premium beers are an inherently better liquid with a fuller, more distinctive taste’.
Holland Malt viitab oma kirjas “Just-drinks.com’i 2004. aasta aruandele”, kus märgitakse, et Holland Malti väitel “kinnitavad suuremad õlletehased, et preemium-klassi õlu on oma olemuselt parem jook, sest tal on täidlasem ja eristuvam maitse”.
According to the Commission, however, this sentence in the report refers to consumers' perception of premium beer, and not to a statement of major brewers.
Komisjoni arvates viidatakse kõnealuse lausega siiski tarbijate arusaamale preemium-klassi õllest, mitte suuremate õlletehaste arvamusele.
On page 59 of the report it is stated that ‘Scottish & Newcastle on the other hand pointed to consumers' perception of higher quality and the status that is conferred by purchasing a premium brand.
Aruande 59. leheküljel täpsustatakse, et “teisalt viitas Scottish & Newcastle tarbijate arusaamale kõrgemast kvaliteedist ja staatusest, mis saadakse preemium-klassi õlut ostes.
The key factors are: perception of higher quality — premium beers are an inherently better liquid with a fuller, more distinctive taste’.
Peamised tegurid on: kvaliteedi tunnetamine – preemium-klassi õlu on oma olemuselt parem jook, sest tal on täidlasem ja eristuvam maitse”.
In fact, the executive summary of the report as submitted by Holland Malt itself starts by saying that ‘interviews by just-drinks.com with a number of major international players in the global brewing industry revealed that premium beer is basically a marketing concept’.
Tegelikult algab Holland Malti esitatud aruande kokkuvõte sõnadega “küsitlusel, mis just-drinks.com korraldas maailma õlletööstuse kõigi peamiste rahvusvaheliste ettevõtjate arvamuse teadasaamiseks, selgus, et preemium-klassi õlu on turundusalane mõiste”.
The report also mentions that a standard beer can become a premium beer in a given region or a particular country within a region and that the major international brewers adopt different marketing strategies for different markets.
Aruandes märgitakse, et tavalisest õllest võib teatud piirkonnas või riigis saada preemium-klassi õlu ja et suured rahvusvahelised õlletootjad kasutavad eri turgudel eri turundusstrateegiaid.
Brands recognised as premium in some regions are not necessarily recognised as such in others.
Õllemargid, mida mõnes piirkonnas peetakse preemium-klassi markideks, ei pruugi seda olla muus piirkonnas.
The report furthermore states that ‘the reader must be aware that demand for premium beer looked at in terms of comparisons between years and trends over a number of years, is variable due to changes in consumer perceptions and not in product specification.
Aruandes väidetakse ka, et “lugeja peab teadma, et eri aastaid võrreldes ja mitme aasta suundumusi arvesse võttes varieerub preemium-klassi õlle nõudlus tarbijate arusaamade, mitte tootekirjelduse muutumise tõttu.
As Interbrew points out, it is consumers who decide what is premium, not the industry’.
Nagu märgib Interbrew, otsustavad tarbijad, mitte tööstus, mis on preemium-klass”.
The fact that product specification is not an important factor in determining which beers are considered premium beers indicates that different malts, provided they meet (minimum) quality standards imposed by the brewing industry, are easily interchangeable.
Asjaolu, et tootekirjeldus ei määra seda, millised õllesordid kuuluvad preemium-klassi, viitab sellele, et eri liiki linnased on kergesti üksteisega asendatavad tingimusel, et nad vastavad õlletööstuse kehtestatud (miinimum)nõuetele.
The decision mentions that ‘although the malt market may arguably be subdivided, e.g. into brewing malt and distilling malt, the parties do not believe that this is appropriate because of the high degree of supply-side substitutability’.
Otsuses märgitakse, et “kuigi linnaseturgu saab väidetavalt jagada näiteks õlletööstuses kasutatavate linnaste turuks ja piiritusetööstuses kasutatavate linnaste turuks, ei ole see poolte arvates muude saadaolevate toodetega asendatavuse tõttu õige”.
In addition, the Commission has not been able to detect a separate market for premium malt in studying the statistical sources for malt production.
Lisaks ei suutnud komisjon linnasetootmist käsitlevate statistiliste andmete uurimisel tuvastada eraldi preemium-klassi linnaste turu olemasolu.
On the contrary, all these sources (Eurostat, Euromalt, International Grains Council) only provide data on the general malt market.
Otse vastupidi, kõik statistiliste andmete allikad (Eurostat, Euromalt, rahvusvaheline teraviljanõukogu) esitavad andmeid ainult üldise linnaseturu kohta.
The Netherlands and Holland Malt themselves have not provided data on existing capacities for, or the production of, premium malt.
Ka Madalmaad ja Holland Malt ise ei ole esitanud andmeid preemium-klassi linnaseid tootvate tehaste olemasolevate tootmisvõimsuste või toodangu kohta.
On the contrary, in the argument about overcapacity, they have referred to figures for malt (as a product), without making a distinction between regular and premium malt.
Vastupidi, liigset tootmisvõimsust käsitlevas vastuväites viitavad nad linnaste (kui toote) andmetele, tegemata vahet tavalistel ja preemium-klassi linnastel.
The Commission considers, therefore, that a clear dividing line between the two categories (regular and premium malt) cannot be drawn.
Seetõttu leiab komisjon, et kahe rühma (tavalised ja preemium-klassi linnased) vahele ei saa tõmmata selget piiri.
There may perhaps be differences in quality, but they do not appear to be of such a nature that the interchangeability of types of malt or competition between maltsters is appreciably limited thereby.
Erinevusi võib olla kvaliteedis, kuid need ei tundu olevat sellised, et nad piiraksid märgatavalt eri liiki linnaste asendatavust või linnasetootjate konkurentsi.
Based on the above findings on overcapacity in the malt market, possible effects on trade between Member States of the aid measure in question and the lack of a clearly distinctive separate market for premium malt, the Commission considers the aid not to comply with point 4.2.5 of the guidelines, which provides that no aid may be granted for investments in products for which normal market outlets cannot be found.
Eeltoodud andmete põhjal, mis käsitlevad linnaseturu liigset tootmisvõimsust, kõnealuse abimeetme võimalikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja preemium-klassi linnaste selgelt eristatava turu puudumist, leiab komisjon, et riigiabi ei ole kooskõlas suuniste punktiga 4.2.5, milles on sätestatud, et abi on keelatud anda investeeringutele, mis on seotud toodetega, mille puhul ei ole piisavalt tõendatud tavapäraste turuväljundite olemasolu.
Aid to a malting plant in Lithuania
Leedu linnasetehasele antud abi
Holland Malt points out that the situation on the global malt market did not prevent the Commission from authorising investment aid for a malting plant in Lithuania.
Holland Malt osutab sellele, et linnaste maailmaturu olukord ei takistanud komisjoni lubamast investeeringutoetuse andmist Leedus asuvale linnasetehasele.
The Commission would like to stress that it has not authorised state aid for an investment in a malting plant in Lithuania after that country's accession to the Community on 1 May 2004.
Komisjon soovib rõhutada, et ta ei ole andnud Leedu linnasetehasele investeeringutoetuse andmiseks luba pärast riigi ühinemist ELiga 1. mail 2004. aastal.
Before that date, no state aid rules applied in Lithuania for agricultural products.
Enne seda ei kohaldatud Leedu suhtes põllumajandustooteid käsitlevaid riigiabieeskirju.
In any event, failings by other Member States to meet their obligations under Articles 87 and 88 of the Treaty are irrelevant to whether the Member State against which the procedure in Article 88(2) of the Treaty has been initiated has granted (unlawful) aid.
Igal juhul ei mõjuta asjaolu, et teised liikmesriigid ei ole täitnud asutamislepingu artiklites 87 ja 88 sätestatud kohustusi, seda, kas liikmesriik, kelle vastu on algatatud asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus, on andnud (õigusvastast) riigiabi või mitte.
The Commission also wishes to state in this respect that it initiated the formal investigation procedure laid down in Article 88(2) of the Treaty after Spain had notified its intention to grant aid to a malt factory named Maltacarrión S.A. The procedure was initiated on the same grounds as in the present case, i.e. that it cannot be ruled out that the malt market shows overcapacity.
Siinkohal soovib komisjon teatada, et ta algatas asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametliku menetluse pärast seda, kui Hispaania oli teatanud kavatsusest anda riigiabi linnasetehasele Maltacarrión S.A. Menetlus algatati käesoleva juhtumiga samadel alustel, st et ei saa välistada, et linnaseturul valitseb liigne tootmisvõimsus.
After the procedure had been initiated, Spain withdrew its notification of the aid in question.
Pärast menetluse algatamist võttis Hispaania kõnealuse riigiabiteatise tagasi.
Regional aspects
Piirkondlikud aspektid
The Commission acknowledges and does not dispute the important regional development aspects of the aid for Holland Malt, as explained by the Netherlands and various interested parties.
Komisjon möönab ning ei vaidlusta Holland Maltile antud abi olulisust piirkonna arengule, mida on selgitanud Madalmaad ja mitu huvitatud isikut.
In this sense, the project would fit well with the IPR scheme.
Selles suhtes sobiks projekt hästi kokku IPR kavaga.
The project must, however, meet all the requirements for investment aid for the processing and selling of agricultural products as laid down by the guidelines.
Projekt peab siiski vastama kõikidele suunistes sätestatud põllumajandustoodete töötlemise ja müügiga seotud investeeringutele antava toetuse tingimustele.
As it does not fulfil at least one important condition, the Commission cannot authorise the state aid for the project, despite its positive regional development aspects.
Kuna see aga ei vasta ühelegi olulisele tingimusele, ei saa komisjon lubada projektile riigiabi andmist hoolimata selle piirkondlikku arengut soodustavatest aspektidest.