natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 5 February the same petrochemicals producer that had sent comments on 24 May 2005 sent further comments containing a more positive assessment of the planned aid on condition that open access was guaranteed between Rotterdam and Bavaria.
Sama naftakeemiatootja, kes oli saatnud oma märkused 24. mail 2005, saatis 5. veebruaril 2006 täiendavad märkused, võttes abi suhtes positiivsema seisukoha, tingimusel et Rotterdami ja Baieri vahel tagatakse torujuhtmele avatud juurdepääs.
In a letter dated 24 July 2006, Germany communicated, together with a number of other documents, a revised proposal for their intervention in support of the pipeline project.
Oma 24. juuli 2006. aasta kirjas esitasid Saksamaa ametiasutused koos hulga muude dokumentidega parandatud ettepaneku torujuhtmeprojektile antava abi kohta.
This letter was supplemented by letters dated 14 August and 7 September and concerning more specifically the participation of the Landesanstalt für Aufbaufinanzierung Förderbank Bayern (hereinafter LfA), a 100 % subsidiary of the Land of Bavaria, in the project.
Seda kirja täiendati 14. augustil ja 7. septembril 2006 dateeritud kirjadega, mis käsitlevad konkreetsemalt 100 % Baieri liidumaale kuuluva rahastamisasutuse Landesanstalt für Aufbaufinanzierung Förderbank Bayerni (edaspidi „LfA”) osalemist projektis.
The project consists of building a 357 km pipeline between Ludwigshafen and Münchsmünster with a total annual transmission capacity of 400000 tonnes.
Projekt seisneb Ludwigshafeni ja Münchsmünsteri vahele 357 km pikkuse torujuhtme ehituses, mille aastane läbilaskevõime on 400000 tonni.
Currently, there is no transport of ethylene between Ludwigshafen and Münchsmünster.
Praegu Ludwigshafen ja Münchsmünsteri vahel etüleeni transporti ei toimu.
The expected transport volumes are given in Table 1 below.
Prognoositavad transpordimahud on esitatud tabelis 1.
As the production and use of ethylene develop unevenly, it is expected that in the initial years there will be a net flow in the direction of Ludwigshafen, whereas in subsequent years there will be a reversal in the situation.
Kuna etüleeni tootmine ja kasutamine areneb ebaühtlaselt, prognoositakse esimestel aastatel etüleenivoogude liikumist eelkõige Ludwigshafeni suunas, hiljem muutub aga domineerivaks Münchsmünsteri suund.
The figures do not take into account the explosion at Basell’s polyethylene plant (see paragraph 24).
Arvutustes ei ole arvesse võetud Baselli polüetüleenitehase plahvatust (vt 24. põhjendust).
If the plant is reconstructed with a similar capacity, it is less likely to close by 2015, which means a significant smaller net flow as from 2015.
Kui see tehas ehitatakse uuesti üles sama võimsusega, on vähetõenäoline selle sulgemine juba 2015. aastal, mis tähendab märkimisväärselt väiksemat netovoogu alates 2015. aastast.
If the plant is reconstructed with a larger capacity, transport volumes will be generally lower throughout the period.
Kui tehas ehitatakse uuesti üles suurema võimsusega, on transpordivood kogu kõnealuse perioodi vältel väiksemad.
Expected transport volumes (1000 tonnes/year)
Prognoositav transpordimaht (tuhandetes tonnides aastas)
As from 2015
Alates 2015
New investors
Uued investorid
Net transport volume
Netotransport
The transport fee is established, using the fees of the Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft as a benchmark, e.g. EUR 34,21 per tonne for the whole distance of the pipeline or EUR 0,0957 per tonne per kilometre.
Transporditasu arvutuste aluseks on võetud Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschafti hinnad, s.o 34,21 eurot tonni kohta kogu torujuhtme ulatuses või siis 0,0957 eurot tonnikilomeetri kohta.
The expected total investment cost of the planned pipeline amounts to EUR 154 million, which is EUR 14 million more than the amount originally envisaged by Germany.
Kavandatava torujuhtme koguinvesteeringuks prognoositakse 154 miljonit eurot, s.o Saksamaa ametiasutuste algsest prognoosist 14 miljonit eurot rohkem.
This increase is a result of higher building costs, including acquisition of rights and environmental measures, and higher operating costs (electricity, insurance).
Selle tõusu taga on ehituse kallinemine, mis hõlmab lubade hankimist ja kompenseerivaid keskkonnameetmeid, ning kõrgemad tegevuskulud (elekter, kindlustus).
After the various preliminary legal steps, the necessary studies should be carried out until the end of 2006 and the pipeline built in 2007, with the entry into service being scheduled for September 2007 according to the initial project.
Pärast mitmesuguseid ettevalmistavaid õiguslikke samme tuleks esialgse kava kohaselt enne 2006. aasta lõppu teha uuringud ning 2007. aastal torujuhe valmis ehitada, nii et selle saaks 2007. aasta septembris töösse anda.
An environmental impact assessment will be conducted as part of the procedure for obtaining the necessary permits and in compliance with Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment [4].
Osana lubade hankimise protseduurist ja selleks et tagada vastavus nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivile 85/337/EMÜ (teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta) [4] tehakse keskkonnamõju hindamine.
The planned pipeline will be operated on the basis of the following principles: ‘common carrier/open access’, ‘non-discriminatory fees’ and ‘minimum profit’.
Kavandatavat torujuhet hakatakse käitama „ühise vedaja”, „avatud juurdepääsu”, „mittediskrimineeriva tasu” ja „minimaalse kasumi” põhimõtete kohaselt.
Any producer and user of ethylene will have access to the pipeline under the same conditions.
Kõik etüleenitootjad ja -kasutajad saavad torujuhet kasutada samadel tingimustel.
There will be sufficient spare capacity to ensure respect for these principles (available reserve capacities equivalent to around 50 % of capacity).
Nende põhimõtete järgimise tagamiseks oleks olemas piisav võimsusvaru (kasutatav reservvõimsus on ligikaudu 50 % torujuhtme võimsusest).
These conditions must be respected for at least 25 years.
Neid tingimusi tuleb järgida vähemalt 25 aasta jooksul.
In any case, the aid must be limited to a maximum of 29,9 % of the costs and will be reduced proportionally if the total costs fall below EUR 150 million.
Igal juhul peab toetus piirduma maksimaalselt 29,9 %ga kuludest ning kui kogukulud peaksid langema alla 150 miljoni euro, tuleb ka toetust vastavalt vähendada.
Germany claims that, without the aid given by Bavaria, the project would not be economically viable because it would imply much higher transport costs (EUR 54,6 per tonne) that would no longer be competitive.
Saksamaa rõhutab, et ilma Baieri toetuseta ei ole projekt majanduslikult tasuv, sest see tooks kaasa oluliselt kõrgemad transpordihinnad (54,6 eurot tonni kohta), mis ei oleks enam konkurentsivõimelised.
Furthermore, even with the planned aid of EUR 44,85 million and taking into account indirect advantages for the participating companies, the expected internal rate of return would be only 1,2 %.
Saksamaa rõhutab ka asjaolu, et isegi kui antav toetus oleks 44,85 miljonit eurot, oleks projekti prognoositav sisemine tasuvuslävi enne maksude mahaarvamist ainult 1,2 % ka osalevate äriühingute kaudseid eeliseid arvesse võttes.
It should be noted that, if Basell’s plant is rebuilt with a larger capacity, the flows and hence the return on investment will be lower (see below paragraph 24).
Tuleb märkida, et kui Baselli tehas ehitatakse uuesti üles varasemast suurema võimsusega, on nii vood kui ka investeeringutasuvus väiksemad (vt 24. põhjendust).
The beneficiary of the aid will be Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co KG (EPS) [5], a consortium of the petrochemical companies [6] BASF AG, Borealis Polymere GmbH, Clariant GmbH, OMV Deutschland GmbH, ROG, Vinnolit GmbH&Co KG and Wacker Chemie GmbH, together with LfA [7].
Abisaaja on Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co KG („EPS”), [5] konsortsium, kuhu kuuluvad naftakeemiaettevõtjad [6] BASF AG, Borealis Polymere GmbH, Clariant GmbH, OMV Deutschland GmbH, ROG (Ruhr Oel GmbH), Vinnolit GmbH&Co KG ja Wacker Chemie GmbH ning LfA Förderbank Bayern. [7]
The ethylene industry
Etüleenitööstus
Ethylene is the simplest alkene hydrocarbon and a colourless gas.
Etüleen on lihtsaim alkeenide rühma süsivesinik ja värvitu gaas.
This olefin is commonly produced from petroleum (either as naphta, as is usually the case in Europe, or as gas) in petrochemical installations (crackers) and the production process results in ethylene and propylene in a fixed proportion.
Seda olefiini toodetakse tavaliselt toornaftast (kas toorbensiinina, nagu Euroopas tavaks, või gaasina) naftakeemiarajatistes (krakkimistehastes), kus tootmisprotsessi tulemusel saadakse kindlas vahekorras etüleeni ja propeeni.
Ethylene is the basis for a wide range of polymers (e.g. polyethylene, PVC and polystyrol) which are themselves used to produce plastics for a large number of applications.
Etüleen on aluseks paljudele polümeeridele (nt polüetüleen, PVC ja polüstürool), mida omakorda kasutatakse väga mitmesugust rakendust leidvate plastide tootmiseks.
Ethylene is an anaesthetic, asphyxiant and highly inflammable gas that explodes on contact with the air. It is classified in the highest hazard class.
Etüleen on uimastav, lämmatav, kergestisüttiv ja õhuga kokkupuutel plahvatav gaas, mis on klassifitseeritud kõige kõrgemasse ohuklassi.
It is therefore transported only by pipelines that directly connect producers and users, with very few exceptions for more costly sea transport.
Seetõttu tohib seda transportida ainult tootjaid ja kasutajaid otseselt ühendava torujuhtme kaudu ning vaid üksikute eranditega oluliselt kallimat meretransporti kasutades.
A number of pipeline systems (of variable length, but often local) have been built for ethylene since the 1960s, either by individual companies or by consortia such as ARG.
Alates 1960. aastatest on üksikud äriühingud või ARG-sarnased konsortsiumid etüleeni transportimiseks rajanud hulgaliselt (eri pikkusega, kuid sageli kohalikke) torujuhtmesüsteeme.
In contrast, most ethylene derivatives can be transported much more easily.
Enamikku etüleeni derivaate saab seevastu transportida oluliselt lihtsamini.
According to the figures submitted by Germany, production capacity in western Europe was 23,2 million tonnes at the end of 2002, of which more than 10 million tonnes in Germany and the Benelux countries alone.
Saksamaa esitatud andmete kohaselt oli 2002. aasta lõpul Lääne-Euroopa etüleeni tootmisvõimsus 23,2 miljonit tonni, millest rohkem kui 10 miljonit tonni langeb ainuüksi Saksamaa ja Beneluxi arvele.
Production rose by 2,6 % to 20,7 million tonnes from 2002 to 2003.
Tootmine ise kasvas 2002.–2003. aastani 2,6 % ehk 20,7 miljoni tonnini.
Since consumption in Western Europe exceeds production, 0,24 million tonnes had to be imported in 2002.
Kuna Lääne-Euroopas ületab tarbimine tootmist, tuli 2002. aastal 0,24 miljonit tonni importida.
In central and eastern Europe (including the 10 new Member States) production capacity was 2,24 million tonnes at the end of 2002 and consumption 2 million tonnes.
Kesk- ja Ida-Euroopas (k.a kümme uut liikmesriiki) oli tootmisvõimsus 2002. aasta lõpus 2,24 miljonit tonni ja tarbimine 2 miljonit tonni.
The demand for ethylene is directly correlated to the demand for plastics, which, in turn, is directly correlated to overall GDP growth.
Nõudlus etüleeni järele on seotud nõudlusega plasti järele ja see omakorda SKT kasvuga.
Hence, the expected growth of ethylene consumption is around 2 % per year in western Europe and around 5,5 % in central and eastern Europe.
Seega on etüleeni tarbimise oodatav kasv Lääne-Euroopas lähiaastatel ligikaudu 2 % ja Ida-Euroopas ligikaudu 5,5 % aastas.
Ethylene producers not connected by pipeline compete with each other indirectly via competition in the markets for ethylene derivatives.
Etüleenitootjad, kes ei ole torujuhtmetega ühendatud, konkureerivad omavahel kaudselt etüleeni derivaatide turul.
The use of gas, though, restricts the number of by-products and so Europe has a technical competitive advantage in this respect.
Gaasi kasutamise korral aga tekib vähem kõrvalsaadusi ning seepärast on Euroopal selles suhtes tehnilisi konkurentsieeliseid.
In addition, transport costs play an important role, in particular for shipments to Europe’s heartlands.
Lisaks on olulised transpordikulud, seda eeskätt Euroopa sisemaale suunduva transpordi puhul.
Most investments in new capacity in the Middle East are intended to serve booming markets in China and other South-East Asian countries but, if growth on those markets were to slow down for whatever reason, the European chemical industry could face stronger competition from the Middle East.
Ehkki suurem osa uute võimsuste rajamisse tehtavatest investeeringutest Lähis-Idas on suunatud kasvavatele turgudele Hiinas ja teistes Kagu-Aasia riikides, võib juhtuda, et kui nende turgude kasv peaks mingil põhjusel aeglustuma, peab Euroopa keemiatööstus arvestama suurema konkurentsiga Lähis-Idast.
The ethylene industry in Bavaria consists of two ethylene production plants in Münchsmünster-Gendorf-Burghausen owned by OMV and Ruhr-Öl Germany and a number of ethylene consumers which convert ethylene into polyethylene and other products: Basell GmbH (in Münchsmünster), Clariant GmbH and Vinnolit GmbH & Co. KG (in Gendorf), Borealis Polymere GmbH and Wacker-Chemie (in Burghausen).
Baieri etüleenitööstus hõlmab kaht etüleenitehast Münchsmünsteris ja Gendorf/Burghausenis, mille omanikud on OMV ja Ruhr-Öl Germany, ning hulka etüleenitarbijaid, kes tegelevad etüleeni teisendamisega polüetüleeniks ja mitmesugusteks muudeks toodeteks: Basell GmbH (Münchsmünster), Clariant GmbH ja Vinnolit GmbH&Co KG (Gendorf), Borealis Polymere GmbH ja Wacker-Chemie (Burghausen).
The plant owned by Basell suffered a major incident on 12 December 2005 and major investment will be required to restart production of polyethylene.
Baselli tehases juhtus 12. detsembril 2005 suur õnnetus ning polüetüleeni tootmise taastamiseks seal läheb vaja suuri investeeringuid.
No decision has been taken so far on the future of this plant; Basell stresses the importance of the pipeline project under investigation.
Seni ei ole tehase tuleviku kohta otsust langetatud; Basell rõhutab, et selles suhtes on oluline, kas torujuhe ehitatakse Ludwigshafenist Münchmünsterisse.
Ethylene production and supplies between the companies involved are summarised in Table 2.
Etüleeni tootmine ja tarned asjaomaste äriühingute vahel on kokku võetud tabelis 2.
Current production and supplies
Etüleeni praegune tootmine ja tarnimine
in tonnes (2003 figures)
Tonnides (2003. aasta andmed)
Basell GmbH, Münchsmünster (before the explosion)
Basell GmbH, Münchsmünster (enne plahvatust)
Vinnolit GmbH & Co., KG, Gendorf
Vinnolit GmbH&Co KG, Gendorf
Total production
Kogutoodang
A pan-European olefins pipeline network
Üleeuroopaline olefiinide torujuhtmevõrgustik
According to Germany, the planned pipeline project is intended to form part of a pan-European pipeline network.
Hinnatav torujuhtmeprojekt on mõeldud osana üleeuroopalisest olefiinide torujuhtmevõrgustikust.
Existing ethylene pipelines have an overall length of some 2500-3000 kilometres and connect about 50 % of the industry, compared with almost 100 % in the United States.
Olemasolevate etüleeni torujuhtmete pikkus on praegu umbkaudu 2500–3000 kilomeetrit ning see ühendab ligikaudu 50 % tööstusest, võrreldes ligi 100 % ühendatusega Ameerika Ühendriikides.
These existing regional but not interconnected systems are:
Need olemasolevad regionaalsed, kuid omavahel sidumata süsteemid on:
North-West Europe (Rotterdam/Ludwigshafen), including bundled chemical pipelines (with one for ethylene) Rotterdam harbour-Maasvlakte; pipeline Rotterdam-Moerdijk-Antwerp; pipeline of Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft ARG, pipeline Wesseling (Cologne)/Frankfurt (156 km); pipeline Frankfurt/Ludwigshafen (68 km);
Loode-Euroopa (Rotterdam/Ludwigshafen), sh kemikaalitorustik (millest üks toru on etüleeni transportimiseks) Rotterdami sadam – Maasvlakte; torujuhe Rotterdam–Moerdijk–Antwerpen; Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft ARG torujuhe Wesselingi (Köln) – Frankfurt (156 km); torujuhe Frankfurt–Ludwigshafen (68 km);
Ethylene and propylene pipeline Antwerp-Feluy (Wallonia);
etüleeni ja propeeni torujuhe Antwerpen–Feluy (Valloonia);
Central Europe (Stade-Leuna-Neratovice);
Kesk-Euroopa (Stade–Leuna–Neratovice);
France (Marseille/Berre–Feyzin-Carling); the section Mediterranean-Viriat (Bourg-en-Bresse) dates from 1970, and the section Viriat-Carling (396 km) from 2001;
Prantsusmaa (Marseille/Berre–Feyzin–Carling); lõik Vahemeri–Viriat (Bourg-en-Bresse) on 1970. aastatest ja lõik Viriat–Carling (396 km) aastast 2001;
United Kingdom: Grangemouth–Wilton, Grangemouth–Stanlow, Stanlow-Wilton; the new ethylene pipeline Teesside–Saltend (150km) dates from 2001;
Ühendkuningriik: Grangemouth–Wilton, Grangemouth–Stanlow, Stanlow–Wilton; uus etüleeni torujuhe Teesside–Saltend (150 km) on aastast 2001;
Northern Italy (Ravenna-Porto Marghera-Mantua);
Põhja-Itaalia (Ravenna – Porto Marghera – Mantua);
Bavaria: pipeline Münchsmünster-Gendorf (112 km), Gendorf-Burghausen;
Baier: torujuhe Münchsmünster–Gendorf (112 km), Gendorf–Burghausen;
Eastern Europe (Slovakia-Ukraine).
Ida-Euroopa (Slovakkia–Ukraina).
The planned pipeline would connect to existing pipelines between Münchsmünster and Gendorf/Burghausen and between Ludwigshafen and Wesseling.
Hinnatav torujuhe hakkaks ühendama olemasolevaid torujuhtmeid Münchsmünsteri ja Gendorf/Burghauseni ning Ludwigshafeni ja Wesselingi vahel.
It would also create opportunities for the following extensions:
See loob võimalused järgmisteks laiendusteks:
to the Czech Republic, e.g. Münchsmünster-Litvinov, with the possibility of a circular system in Central Europe;
Tšehhisse, nt Münchsmünster–Litvinov, võimalusega luua Kesk-Euroopa ringsüsteem;
to Italy and Croatia, e.g. Burghausen-Porto Marghera;
Itaaliasse ja Horvaatiasse, nt Burghausen – Porto Marghiera;
to Austria, e.g. Burghausen-Schwechat, with the option of a further connection through Slovakia to Hungary;
Austriasse, nt Burghausen–Schwechat, võimalusega torujuhtme jätkamiseks läbi Slovakkia Ungarisse;
to France, e.g. Ludwigshafen-Carling.
Prantsusmaale, nt Ludwigshafen–Carling.
With these extensions, the planned pipeline will provide an important connection between the petrochemical industries in Western and Eastern Europe.
Hinnatava torujuhtme nende laiendustega tekiks Lääne- ja Ida-Euroopa naftakeemiatööstuse vahel oluline ühendus.
In the letters attached to its letter of 8 February 2006, OMV, which has a presence in Bavaria (Burghausen) and in Austria (Schwechat, near Vienna), where it has recently expanded capacity, Germany stated that, in the event of a positive decision on the EPS project, it intended to set up a working group that would look into transforming an existing product pipeline from Schwechat (running some 150 km to the west) into an ethylene pipeline and extending it to Burghausen.
Saksamaa ametiasutuste 8. veebruari 2006. aasta kirjale lisatud kirjades väljendas OMV, kes tegutseb nii Baieris (Burghausen) kui ka Schwechatis (Viin), kus ta hiljuti oma võimsust suurendas, kavatsust EPSi projekti heakskiitmise korral käivitada töörühma, mis uuriks Schwechatist 150 km läände ulatuva olemasoleva torujuhtme ümberkujundamist etüleenijuhtmeks ja selle pikendamist Burghausenini.
MOL Group (including the Slovakian company Slovnaft and the Hungarian company TVK), the market leader in Central Europe but not party to the EPS project, also expressed support for the EPS project but preferred initially a connection to the existing Ukrainian ethylene pipeline via Slovakia (Bratislava) and Hungary (Szashalombatta (Budapest)/Tiszaujvaros).
MOL Group (sh Slovakkia äriühing Slovnaft ja Ungari äriühing TVK), kes on Kesk-Euroopa turuliider, kuid EPSi projektis ei osale, väljendas samuti EPSi projektile toetust, kuid leidis, et kõigepealt tuleks luua ühendus olemasoleva Ukraina etüleenijuhtmega, mis kulgeb läbi Slovakkia (Bratislava) ja Ungari (Szashalombatta (Budapest)/Tiszaujvaros).
More feasibility studies have also been announced in the course of the discussions between the Commission and Germany, e.g. on the pipeline connections to the Czech Republic, between Leuna in Eastern Germany and Poland (under the responsibility of PKN Orlen, a Polish company) and between Ludwigshafen and Carling, France (under the responsibility of BASF and Total).
Komisjoni ja Saksamaa ametiasutuste vaheliste kõneluste käigus on välja kuulutatud veelgi teostatavusuuringuid, näiteks seoses torujuhtmeühendustega Tšehhiga, Ida-Saksamaal asuva Leuna ning Poola vahel (Poola äriühingu PKN Orleni juhtimisel) ning Ludwigshafeni ja Prantsusmaal asuva Carlingi vahel (BASF and Totali juhtimisel).
Being connected to a sufficiently large olefins pipeline network is important for the industry since it reduces regional bottlenecks in the availability of raw materials, improves flexibility and security of supply of these materials and increases flexibility in the choice of location of new investments.
Ühendus piisavalt suurte olefiinide torujuhtmevõrgustikega on tööstusele oluline, sest see vähendab piirkondlikke toormepuudujääke, parandab asjaomaste tarnete paindlikkust ja kindlust ning suurendab paindlikkust uute investeeringute valikul. See seletab, miks ka tootjate ühendus edendab kavasid eraldiseisvate etüleeni ja/või propeeni süsteemide sidumiseks ja laiendamiseks, et luua laiem olefiinide torujuhtmevõrgustik.
In the course of the procedure, the Commission received commitments from Germany and the owners of the pipelines that were involved in the Ludwigshafen-Münchsmünster pipeline project to the effect that they would respect the ‘common carrier’ and the ‘open access’ principles for the following pipelines:
Menetluse käigus sai komisjon vastavate torujuhtmete omanikelt ja Saksamaa ametiasutustelt kinnituse, et hinnatava torujuhtmeprojektiga ühendatud torujuhtmete puhul peetakse kinni „ühise vedaja” ja „avatud juurdepääsu” põhimõttest. Asjaomased torujuhtmed on järgmised:
pipelines in the ARG system: the Wesseling (Cologne)/Frankfurt pipeline owned and operated by Infraserv Höchst [9] and the Frankfurt/Ludwigshafen (68 km) pipeline owned and operated by BASF;
ARG süsteemi ühendatud torujuhtmed: Wesseling (Köln) – Frankfurti torujuhe, mida omab ja käitab Infraserv Höchst, [9] ning Frankfurt–Ludwigshafeni torujuhe (68 km), mida omab ja käitab BASF;
pipelines supplying the industrial sites in Bavaria: the Münchsmünster-Gendorf pipeline (112 km) owned and operated by Infraserv Gendorf [10] and the Gendorf-Burghausen pipeline owned and operated by OMV.
Baieri tehastega ühendatud torujuhtmed: Münchsmünster–Gendorfi torujuhe (112 km), mida omab ja käitab Infraserv Gendorf, [10] ning Gendorf–Burghauseni torujuhe, mida omab ja käitab OMV.
According to Germany, the pan-European pipeline network and this project in particular would in the long term secure the future of the petrochemical industry in Bavaria and the 17700 or so jobs it provides.
Saksamaa ametiasutuste sõnul kindlustab üleeuroopaline võrgustik ja just käesolev projekt pikas perspektiivis Baieri naftakeemiatööstuse ning ligikaudu 17700 sellega seotud töökoha tuleviku.
The Commission initiated the formal investigation procedure since it doubted that the grant constituted financing for a general infrastructure measure as claimed by Germany, rather than State aid.
Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse, sest ta kahtles, kas abi näol on ikka tegemist pigem üldise infrastruktuurimeetme rahastamisega kui riigiabiga, nagu väidab Saksamaa.
It also had doubts as to whether the aid could be considered compatible with the common market.
Komisjonil on kahtlusi ka selle abi vastavuses ühisturu põhimõtetele.
The benefits in terms of environmental protection, transport safety and road congestion appeared to be non-existent or only very limited.
Keskkonnakaitse, transpordi turvalisuse ja liiklusummikute vältimise seisukohalt on abist tulenev kasu väike või puudub.