natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the context of considering whether or not the prices to the Community had been influenced by the existence of the MIPs, it should be noted that when undertakings are present it is necessary to consider whether or not export prices are reliable and form a proper basis for the calculation of dumping margins.
Seoses olemasolevate minimaalsete impordihindade mõju hindamisega ühendusse eksportimise hindadele tuleb märkida, et kui on pakutud hinnakohustus, tuleb uurida, kas ekspordihinnad ühendusse on usaldusväärsed ja võimaldavad nõuetekohaselt arvutada dumpingumarginaali.
When prices to the Community are influenced by factors other than market forces, such as the undertaking MIPs, then these prices are considered as not reasonable or reliable.
Kui ekspordihindu ühendusse mõjutavad lisaks turujõududele veel muud tegurid, nagu näiteks hinnakohustusega kehtestatud minimaalsed impordihinnad, ei peeta neid hindu mõistlikeks ega usaldusväärseteks.
In this case, it must be pointed out that a comparison with the prices of each exporting producer to other third countries, as mentioned in recital (28), was considered more appropriate to determine the price-setting behaviour of a particular exporting producer, than a comparison with the prices of other Indian exporting producers or the Community industry, since it provided a better insight into the individual exporting producer's business behaviour.
Sellistel juhtudel, nagu selgitatud 28. põhjenduses, peeti iga eksportiva tootja hinnadünaamika hindamisel asjakohasemaks pigem hinnavõrdlust tema muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud müügiga kui võrdlust teiste India eksportivate tootjatega või ühenduse tootmisharuga, sest nii oli võimalik saada parem ülevaade konkreetse eksportiva tootja äritegevusest.
The Community industry argued that in view of the distorting effect of the undertaking MIPs, actual sales prices to the Community should have been rejected and use made instead of prices to third countries in the case of all the Indian exporting producers.
Ühenduse tootmisharu väitis, et hinnakohustusega kehtestatud minimaalsete impordihindade moonutava mõju tõttu oleks pidanud kõikide India eksportivate tootjate puhul ühendusse suunatud müügi tegelikud hinnad kõrvale jätma ja kasutama kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindu.
They also expressed concern that those Indian exporting producers with low dumping margins calculated using export prices to the Community, would not continue to maintain their prices at the same level in the future.
Nad väljendasid ka muret selle üle, et need India eksportivad tootjad, kelle madalad dumpingumarginaalid arvutati ühendusse suunatud ekspordihindade alusel, ei säilita tõenäoliselt oma hinnataset tulevikus.
As concerns this argument, and as explained at recital (32), the same approach was adopted in respect of all Indian exporting producers.
Vastuseks sellele väitele tuleb märkida, nagu selgitatud 32. põhjenduses, et kõikide India eksportivate tootjate suhtes kasutati ühesugust lähenemisviisi.
The use or non-use of each exporter's prices to the Community was based on the result of the assessment of whether or not those prices were influenced by the existence of the MIPs and on the difference between their price to the Community and export prices to third countries, as explained in recital (28).
Ühendusse suunatud ekspordi hindade kasutamine või mittekasutamine sõltus igale eksportijale eraldi antud hinnangust selle kohta, kas minimaalsed impordihinnad olid mõjutanud tema ekspordihindu või mitte, ning ühendusse ja kolmandatesse riikidesse suunatud müügi hindade erinevusest, nagu on selgitatud 28. põhjenduses.
The Community industry also maintained that the comparison on a weighted average basis of export prices with the MIPs, in order to determine whether prices to the Community were representative of future behaviour and reliable for the assessment of dumping, was contradictory to the findings of the review of the form of the measures that the MIPs were no longer appropriate.
Ühenduse tootmisharu väitis samuti, et ekspordihindade ja minimaalsete impordihindade võrdlemine kaalutud keskmise alusel, leidmaks kas ühendusse suunatud müügi hindade alusel on võimalik usaldusväärselt prognoosida hinnadünaamikat tulevikus ja kindlaks määrata dumpingut, ei ole kooskõlas meetmete vormi käsitleva läbivaatamise tulemustega, mille kohaselt minimaalsete impordihindade kohaldamine ei ole enam asjakohane.
In this regard it is to be noted that the question under the review of the form of the anti-dumping measures was whether or not the price undertakings were still appropriate or relevant (in the sense that they would have the same effect as the imposition of an anti-dumping duty) to the products being exported under them (see recital (8) of Council Regulation (EC) No 365/2006).
Siinkohal tuleb märkida, et dumpinguvastaste meetmete vormi käsitleva uurimise eesmärk oli selgitada, kas pakutud hinnakohustused olid jätkuvalt asjakohased (st kas neil oleks dumpinguvastaste tollimaksu määra kehtestamisega samaväärne mõju) nende toodete ekspordi puhul, mille suhtes neid meetmeid kohaldatakse (vt määruse (EÜ) nr 365/2006 8. põhjendust).
In that review it was found that for some product groupings the range of actual prices to the Community had changed (either widened or narrowed) significantly from the original investigation and it was concluded that the specific MIPs based on the original prices were inappropriate to counteract the injurious effect of dumping in respect of current sales.
Nimetatud läbivaatamise tulemusena leiti, et mõningate tooterühmade puhul olid ühendusse suunatud müügi tegelikud hinnad võrreldes esialgse uurimisega märkimisväärselt muutunud (nii langenud kui tõusnud), ning tehti järeldus, et algsetel hindadel põhinevad konkreetsed minimaalsed impordihinnad ei olnud hetkeolukorras enam asjakohased dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks.
Under the present review, the question was whether or not the prices to the Community were influenced by the existence of the undertaking MIPs, i.e. whether or not they are lasting.
Käesoleva läbivaatamise eesmärk on selgitada, kas hinnakohustusega kehtestatud minimaalsed impordihinnad mõjutavad ühendusse suunatud ekspordi hindu, st kas nende mõju on jätkuv.
It is maintained that where prices are substantially above the MIPs, those prices are not influenced by the MIPs.
Võib väita, et kui ekspordihinnad on minimaalsetest impordihindadest oluliselt kõrgemad, ei ole minimaalsed impordihinnad neid mõjutanud.
This applies irrespective of whether price undertakings are appropriate for the product.
See kehtib olenemata sellest, kas hinnakohustused on kõnealuse toote puhul asjakohane meetme vorm või mitte.
In this case, the prices are therefore set by market forces and form a suitable basis for the assessment of dumping behaviour.
Käesoleval juhul on ekspordihinnad kujunenud turujõudude mõjul ja on seega dumpingu hindamiseks sobivad.
This argument is therefore rejected.
Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.
The normal value and export price were compared on an ex-works basis.
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi seejärel tehasehindade põhjal.
Due allowance in the form of adjustments was made for differences affecting price and price comparability in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation.
Kohanduste näol võeti nõuetekohaselt arvesse hinda ja hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
Accordingly, adjustments were made for differences in discounts, rebates, transport, insurance, handling, loading and ancillary costs, packing, credit and commissions, where applicable and supported by verified evidence.
Tehti kohandused arvestamaks ka erinevusi allahindlustes, hinnavähendites, transpordis, kindlustuses, käitlemises, laadimises ja lisakuludes, pakendamises, krediteerimises ja komisjonitasus, kus see oli asjakohane ja kinnitatud tõendusmaterjaliga.
Adjustments to the export price were also made for some models of Ester, Garware and MTZ, as regards differences for physical characteristics of the product sold to third markets vis-à-vis the product sold to the Community, pursuant to Article 2(10)(a) of the basic Regulation.
Ekspordihindasid kohandati algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a kohaselt ka mõnede Ester, Garware ja MTZ mudelite puhul seoses erinevustega kolmandatele turgudele müüdavate toodete füüsikalistes omadustes, võrreldes ühendusse müüdava tootega.
Two exporting producers claimed also, for a limited number of exports, an adjustment on the export price pursuant to Article 2(10)(k) of the basic Regulation, based on the amount of the benefits received on exportation under the Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB) on a post-export basis.
Kaks eksportivat tootjat taotlesid samuti ekspordihinna kohandust piiratud hulga ekspordi jaoks algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaselt, mis imporditollimaksude hüvituskava (Duty entitlement passbook, ehk DEPB-kava) järgi põhineb eksportimise korral saadaval ekspordijärgsel ekspordisoodustusel.
In this respect, it was found that under this scheme, the credits received when exporting the product concerned could be used to offset customs duties due on imports of any goods or could be freely sold to other companies.
Sellega seoses leiti, et nimetatud kava alusel kõnealuse toote eksportimisel saadud krediiti võib kasutada kõikide kaupade impordilt saada olevate tollimaksude tasaarvestamiseks või selle võib vabalt müüa teistele äriühingutele.
In addition, there is no constraint that the imported goods should only be used in the production of the exported product.
Lisaks sellele ei ole ühtegi piirangut, et imporditavaid kaupu peaks kasutama ainult eksporditava toote tootmises.
The producers did therefore not demonstrate that the benefit under the DEPB scheme on a post-export basis affected price comparability and, in particular, that the customers consistently paid different prices on the domestic market because of the DEPB benefits.
Seetõttu ei ilmnenud, et DEPB-kava ekspordijärgne soodustus oleks mõjutanud hindade võrreldavust ning eriti seda, et kliendid oleksid DEPB soodustuse tõttu maksnud kodumaisel turul pidevalt erinevat hinda.
The dumping margin was established on the basis of a comparison of a weighted average normal value with a weighted average export price, in accordance with Article 2(11) of the basic Regulation.
Dumpingumarginaal määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse põhjal, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11.
Where export prices were based on prices to third countries, appropriate CIF values were calculated by increasing the ex-works price to third countries by the weighted average difference, by product type, between the ex-works and CIF level prices to the Community.
Kui ekspordihinnad põhinesid kolmandatesse riikidesse suunatud hindadel, arvutati asjakohased CIF-väärtused, suurendades kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi tehasehinda kaalutud keskmise erinevuse võrra tehasehindade ja ühendusse suunatud ekspordi CIF-hindade vahel tootetüübi kaupa.
Given the considerable reduction of the individual dumping margins compared to the initial measures, it was also considered appropriate to modify the residual duty.
Arvestades individuaalsete dumpingumarginaalide märkimisväärset vähenemist, võrreldes esialgsete meetmetega, peeti samuti asjakohaseks muuta jääktollimaksu.
The latter was established, pursuant to Article 11(9) of the basic Regulation, on the basis of the highest dumping margin established for the five Indian exporting producers subject to the current review, since the five companies concerned were considered to be representative of the sampled cooperating producers in terms of export volumes on which basis the initial residual duty was calculated.
Algmääruse artikli 11 lõike 9 kohaselt määrati see kindlaks käesoleva läbivaatamisega hõlmatud viie India eksportiva tootja suhtes kehtestatud kõrgeima dumpingumarginaali põhjal, kuna kõnealust viit äriühingut peeti ekspordimahu poolest koostööd tegevate tootjate valimi (mille põhjal arvutati esialgne jääktollimaks) osas tüüpiliseks.
The dumping margins, expressed as a percentage of the CIF Community frontier price, duty unpaid, are as follows:
Dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril, tollimaksu tasumata, on järgmised:
LASTING NATURE OF THE CHANGED CIRCUMSTANCES
MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV OLEMUS
In accordance with Article 11(3) of the basic Regulation, an analysis was made as to whether the change in circumstances with regard to dumping could reasonably be said to be of a lasting nature.
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 analüüsiti, kas muutunud asjaolusid seoses dumpinguga võiks pidada oma olemuselt püsivaks.
In this regard, it should be noted that normal value was established on the basis of the applicants' costs and prices.
Selles osas tuleks märkida, et normaalväärtus määrati kindlaks taotlejate kulude ja hindade põhjal.
The exporters have a substantial domestic market for the product concerned, and domestic prices have increased in comparison with the original investigation.
Eksportijatel on kõnealuse toote osas märkimisväärne kodumaine turg ja kodumaised hinnad on võrreldes esialgse uurimisega kasvanud.
No indications could be found that the normal value established during the present review could not be considered to be of a lasting nature.
Ei leitud tundemärke sellest, et käesoleva läbivaatamise ajal kindlaksmääratud normaalväärtust ei saaks pidada oma olemuselt püsivaks.
It could be argued that the evolution of the prices of the raw materials, highly correlated to the oil prices, could have a significant influence on the normal value.
Võiks väita, et toormaterjalide hinnasuundumus, mis on suurel määral seotud nafta hinnaga, võib normaalväärtust märkimisväärselt mõjutada.
It was however considered that since the raw materials are commodities for which the price is internationally determined, the effect of the price increase would affect all actors on the market and therefore have an impact on both the normal value and the export price.
Siiski leiti, et kuna toormaterjalid on tarbekaup, mille hind määratakse kindlaks rahvusvahelisel tasandil, mõjutaks hinnatõus kõiki turul osalejaid ning mõjutaks seega nii normaalväärtust kui ka ekspordihinda.
As already mentioned in recitals (22) and (23), given the existence of undertakings, in order to examine whether export prices to the Community could be considered to be of a lasting nature or not, the latter needed to be analysed in relation to the MIPs set in the undertakings.
Et uurida, nagu juba varem 22 ja 23 põhjenduses on märgitud, kas hinnakohustuste tingimustes võib ühendusse suunatud ekspordi hindasid pidada oma olemuselt püsivaks või mitte, tuli neid analüüsida kohustustekohaste minimaalsete impordihindade suhtes.
In addition, a price comparison was made between the prices of the product concerned sold for export to the Community and for export to third countries during the investigation period.
Lisaks sellele teostati hinnavõrdlus kõnealuse toote ühendusse suunatud ekspordihindade ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordihindade vahel uurimisperioodi ajal.
As explained in recital (23), it was considered that when export prices to the Community were not sufficiently above the MIPs and were significantly above export prices to third countries, the former were not considered to be a reliable indication of the price-setting behaviour which exporters would be likely to show in the future.
Nagu on selgitatud 23. põhjenduses, leiti juhul, kui ühendusse suunatud ekspordi hinnad ei olnud minimaalsetest impordihindadest piisavalt kõrgemad ning olid märkimisväärselt kõrgemad kui kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad, et ekspordihinnad ei ole usaldusväärsed näitajad, mille alusel prognoosida eksportijate käitumist tulevikus hindade kehtestamisel.
Instead, export prices to third countries were used in order to determine future export prices that could be considered as lasting.
Selle asemel kasutati kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindasid, et määrata kindlaks tulevased ekspordihinnad, mida võiks pidada püsivateks.
On that basis, it is concluded that the changed circumstances with respect to the original investigation regarding dumping could reasonably be considered to be of a lasting nature, with the particularity that for three Indian exporters, as concluded in recital (26), the lasting change in circumstances regarding their dumping behaviour, in particular regarding export prices, had to be established on the basis of prices actually paid or payable to other third countries for those models sold to the Community rather than on the basis of their export price to the Community.
Selle põhjal tehti järeldus, et võrreldes esialgse dumpingut käsitleva uurimisega võib muutunud asjaolusid mõistlikult pidada oma olemuselt kestvateks, kusjuures tuleb meenutada, et kolme India eksportija puhul, nagu on järeldatud 26. põhjenduses, tuli kestev muutus nende dumpinguga seotud ja eriti ekspordihindadega seotud asjaoludes ühendusse müüdud mudelite puhul kindlaks määrata mitte nende ekspordihinna põhjal ühendusse, vaid kõikidele kolmandatele riikidele tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
The considerable reduction of the individual dumping margins of the companies in the sample, as compared to the initial measures, and the lasting nature thereof, can be considered to be representative for all other companies as well.
Valimis olevate äriühingute individuaalsete dumpingumarginaalide arvestatavat vähendamist võrreldes esialgsete meetmetega ning nende püsivat olemust võib pidada tüüpiliseks ka kõikide teiste äriühingute suhtes.
Therefore, the residual duty had to be modified accordingly, as explained in recital (30).
Seetõttu tuleb jääktollimaksu vastavalt muuta, nagu on selgitatud 30. põhjenduses.
In view of the conclusions reached with regard to dumping and the lasting nature of the changed circumstances, and having regard to the conclusions of Regulation (EC) No 365/2006 as regards the form of the anti-dumping measures (withdrawal of the undertakings in force), the anti-dumping measures on imports of the product concerned originating in India, should be amended in order to reflect the new dumping margins found.
Pidades silmas dumpinguga ja muutunud asjaolude püsiva olemusega seoses tehtud järeldusi ning võttes arvesse määruse (EÜ) nr 365/2006 järeldusi dumpinguvastaste meetmete vormi kohta (kehtivatest kohustustest loobumine), tuleks Indiast pärit kõnealuse toote impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid muuta, et kajastada uusi kehtestatud dumpingumarginaale.
Since, pursuant to Article 14(1) of the basic Regulation, no product shall be subject to both anti-dumping and countervailing duties for the purpose of dealing with one and the same situation arising from dumping or from export subsidisation, the countervailing duty in force that corresponds to export subsidies was deducted from the anti-dumping duty to be applied.
Kuna algmääruse artikli 14 lõike 1 kohaselt ei tohi ühe ja sama dumpingust või ekspordisubsiidiumidest põhjustatud olukorra kõrvaldamise eesmärgil ühelegi tootele kehtestada nii dumpinguvastast kui ka tasakaalustavat tollimaksu, arvati kehtiv ekspordisubsiidiumitele vastav tasakaalustav tollimaks kohaldatavast dumpinguvastasest tollimaksust maha.
For the residual duty, the deduction corresponds to the export subsidy margin of the company on the basis of which the residual dumping margin was established.
Jääktollimaksu puhul vastab mahaarvamine äriühingu ekspordisubsiidiumi marginaalile, mille põhjal dumpingu jääkmarginaal kindlaks määrati.
On the basis of the above, and taking into account the findings of the expiry review of the definitive countervailing duties (Regulation (EC) No 367/2006), the proposed duty amounts, expressed on the CIF Community border price, customs duty unpaid, are as follows:
Eespool öeldu alusel ja võttes arvesse lõplike tasakaalustavate tollimaksude aegumist käsitleva läbivaatamise tulemusi (määrus EÜ nr 367/2006), on kavandatavad tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:
Export Subsidy Margin
Ekspordisubsiidiumi marginaal
Total Subsidy Margin
Üldine subsiidiumi-marginaal
CVD duty
Tasakaalustav tollimaks
AD duty
Dumpinguvastane tollimaks
Total duty rate
Üldine tollimaksumäär
As outlined under recital (4), the anti-dumping measures in force were extended to cover, in addition, imports of PET film consigned from Brazil and Israel, whether declared as originating in Brazil or Israel or not.
Nagu on kirjeldatud 4. põhjenduses laiendati kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid ka Brasiiliast ja Iisraelist pärit PET-kile impordile, olenemata sellest kas seda deklareeritakse Brasiiliast ja Iisraelist pärit tootena või mitte.
The amended anti-dumping measures, as set out in recital (59), should continue to be extended to imports of PET film consigned from Brazil and Israel, whether declared as originating in Brazil or Israel or not.
Muudetud dumpinguvastaseid meetmeid, nagu neid on kirjeldatud 59. põhjenduses, tuleb jätkuvalt kohaldada Brasiiliast ja Iisraelist pärit PET-kile impordile, olenemata sellest kas seda deklareeritakse Brasiiliast ja Iisraelist pärit tootena või mitte.
The Brazilian and Israeli exporting producers who were exempted from the measures as extended by Regulation (EC) No 1975/2004 and amended by Regulation (EC) No 101/2006 should also be exempted from the measures as amended by this Regulation.
Brasiilia ja Iisraeli eksportivad tootjad, kes vabastati määrusega (EÜ) nr 1975/2004 (muudetud määrusega (EÜ) nr 101/2006 laiendatud meetmetest, tuleb vabastada ka käesoleva määrusega laiendatud meetmetest.
All parties concerned were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to propose an amendment to Regulation (EC) No 1676/2001 and were given the opportunity to comment.
Kõiki asjaomaseid osapooli teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek määruse (EÜ) nr 1676/2001 muutmiseks, ning neile anti võimalus märkuste esitamiseks.
The individual company anti-dumping duty rates specified in this Regulation were established on the basis of the findings of the present investigation.
Praeguse määrusega igale äriühingule määratavad dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal.
These duty rates (as opposed to the country-wide duty applicable to ‘all other companies’) are thus exclusively applicable to imports of products originating in the country concerned and produced by the companies and thus by the specific legal entities mentioned.
Nimetatud tollimaksu määrasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt.
Imported products produced by any other company not specifically mentioned in the operative part of this Regulation with its name and address, including entities related to those specifically mentioned, cannot benefit from these rates and shall be subject to the duty rate applicable to ‘all other companies’.
Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas nende konkreetselt nimetatutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende jaoks kehtivad “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavad tollimaksu määrad.