natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Grouped goods: a mixture of types of goods which are transported together
Rühmitatud kaubad: koos transporditavad eri liiki kaubad
Note: this heading is used whenever it is not considered appropriate to assign the goods separately to groups 01-16.
Märkus: seda rubriiki kasutatakse siis, kui ei peeta asjakohaseks liigitada kaubad eraldi rühmadesse 01–16.
Unidentifiable goods: goods which for any reason cannot be identified and therefore cannot be assigned to groups 01-16
Kindlaks määramata kaubad: kaubad, mida mingil põhjusel ei ole võimalik kindlaks määrata ning seetõttu ei saa neid liigitada rühmadesse 01–16.
Note: this heading is intended to cover goods where the reporting unit does not have information on the type of goods being transported.
Märkus: siia rubriiki peaksid kuuluma kaubad, mille puhul andmeid esitaval üksusel ei ole teavet transporditavate kaupade liigi kohta.
Other goods n.e.c.
Muud mujal liigitamata kaubad
Note: this heading covers any items which cannot be assigned to any of the groups 01-19.
Märkus: siia rubriiki kuuluvad kaubad, mida ei ole võimalik liigitada ühtegi rühma 01–19.
Since the groups 01-19 are intended to cover all foreseeable categories of transported goods, the use of group 20 should be considered unusual and may indicate a need for further checking of the data reported under this heading.
Kuna rühmad 01–19 peaksid hõlmama transporditavate kaupade kõiki võimalikke kategooriaid, tuleks rühma 20 kasutamist pidada harukordseks ning kõnealuse rühma kasutamine võib viidata vajadusele selle rubriigi all esitatud andmeid täiendavalt kontrollida.
ANNEX G
G-LISA
Extensions of the time allowed for transmission (Article 5(2))
Andmete esitamiseks ettenähtud ajavahemiku pikendamine (artikli 5 lõige 2)
Extended transmission period after the end of the period of observation
Andmete edastamiseks ettenähtud pikendatud ajavahemik pärast vaatlusperioodi lõppu
Last year for which an extension is granted
Viimane aasta, milleks on antud pikendus
Table A1.
Tabel A1.
Goods transport by type of goods (annual data)
Kaupade transport kaubaliikide kaupa (aastaandmed)
Table B1.
Tabel B1.
Transport by nationality of the vessel and type of vessel (annual data)
Transport laeva riikkondsuse ja laevaliigi kaupa (aastaandmed)
Table B2.
Tabel B2.
Vessel traffic (annual data)
Laevaliiklus (aastaandmed)
Table C1.
Tabel C1.
Container transport by type of goods (annual data)
Konteineritega transport kaubaliikide kaupa (aastaandmed)
2-letter or -alpha
2täheline või 4tähtnumbriline
Table D1.
Tabel D1.
Transport by nationality of vessels (quarterly data)
Transport laeva riikkondsuse kaupa (kvartaliandmed)
Table D2.
Tabel D2.
Container transport by nationality of vessels (quarterly data)
Konteineritega transport laeva riikkondsuse kaupa (kvartaliandmed)
Table E1.
Tabel E1.
Goods transport (annual data)
Kaupade transport (aastaandmed)
‘navigable inland waterway’ means a stretch of water, not part of the sea, over which vessels of a carrying capacity of not less than 50 tonnes can navigate when normally loaded. This term covers both navigable rivers and lakes and navigable canals;
laevatav siseveetee – veeala, mis ei ole osa merest ja kus saavad liigelda vähemalt 50tonnise kandevõimega tavapäraselt lastitud laevad; kõnealune mõiste hõlmab nii laevatatavaid jõgesid, järvesid kui ka kanaleid;
Regulation (EC) No 1366/2006 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1366/2006,
amending Regulation (EC) No 2037/2000 as regards the base year for the allocation of quotas of hydrochlorofluorocarbons with respect to the Member States that acceded to the European Union on 1 May 2004
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2037/2000 osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike kvootide määramise võrdlusaasta osas Euroopa Liiduga 1. mail 2004 ühinenud liikmesriikide suhtes
Acting in accordance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty [2],
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korra kohaselt [2]
Regulation (EC) No 2037/2000 of the European Parliament and of the Council of 29 June 2000 on substances that deplete the ozone layer [3] takes 1999 as the base year for allocating quotas of hydrochlorofluorocarbons (HCFCs).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta [3] määrab osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike kvootide eraldamise võrdlusaastaks aasta 1999.
The HCFC market in the 10 new Member States has changed considerably since 1999, with the arrival of new companies and changes in market shares.
Osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike turg kümnes uues liikmesriigis on seoses uute ettevõtete turuletuleku ja turuosade muutumisega alates 1999. aastast oluliselt muutunud.
Taking 1999 as the base year for allocating quotas of HCFCs in these new Member States would result in a large number of companies not receiving an import quota.
aasta kasutamine osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike kvootide eraldamise võrdlusaastana nendes uutes liikmesriikides tooks kaasa paljude ettevõtete impordikvoodist ilmajäämise.
This could be considered as being arbitrary and might also result in a breach of the principles of non-discrimination and legitimate expectations.
Seda võiks lugeda meelevaldseks ja see võib viia mittediskrimineerimise ja õiguspärase ootuse põhimõtete rikkumiseni.
As a general rule, quotas should be based on the most recent and representative figures available in order to ensure that a number of importing companies in the new Member States are not excluded.
Üldjuhul peaksid kvoodid põhinema kõige uuematel ja esinduslikumatel näitajatel, et vältida uute liikmesriikide importijate väljajäämist.
It is therefore appropriate to choose the years for which the most recent data are available.
Seetõttu on asjakohane valida aastad, mille osas on olemas kõige uuemad andmed.
In order to best reflect the commercial situation on the HCFC market in the 10 new Member States, average market shares in 2002 and 2003 should therefore be used as the basis for the companies from those Member States.
Et võimalikult täpselt kajastada olukorda kümne uue liikmesriigi osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike turul, tuleks nende liikmesriikide ettevõtete jaoks kasutada võrdluse alusena 2002. ja 2003. aasta keskmist turuosa.
Regulation (EC) No 2037/2000 should therefore be amended accordingly,
Määrust (EÜ) nr 2037/2000 tuleks seetõttu vastavalt muuta,
The following point shall be added to Article 4(3)(i) of Regulation (EC) No 2037/2000:
Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 3 punktile i lisatakse järgmine alapunkt:
by way of derogation from point (h), each producer and importer in the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia shall ensure that the calculated level of hydrochlorofluorocarbons which it places on the market or uses for its own account shall not exceed, as a percentage of the calculated levels set out in points (b), (d), (e) and (f), the average of its percentage market share in 2002 and 2003.’ .
erandina alapunktist h tagab iga Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia tootja ja importija, et tema poolt turule viidavate või omaenda tarbeks kasutatavate osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike kalkuleeritud maht, väljendatuna protsentosana alapunktides b, d, e, ja f ette nähtud kalkuleeritud mahtudest, ei ületaks tema protsentuaalset keskmist turuosa 2002. ja 2003. aastal.”
OJ C 110, 9.5.2006, p. 33.
ELT C 110, 9.5.2006, lk 33.
Opinion of the European Parliament of 27 April 2006 (not yet published in the Official Journal) and Council Decision of 27 June 2006.
Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 27. juuni 2006. aasta otsus.
Regulation (EC) No 1367/2006 of the European Parliament and of the Council
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1367/2006,
on the application of the provisions of the Aarhus Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-making and Access to Justice in Environmental Matters to Community institutions and bodies
keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes
Acting in accordance with the procedure laid down in Article 251 of the Treaty, in the light of the joint text approved by the Conciliation Committee on 22 June 2006 [2],
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, arvestades lepituskomitee poolt 22. juunil 2006. aastal heaks kiidetud ühist teksti [2]
Community legislation in the field of the environment aims to contribute inter alia to preserving, protecting and improving the quality of the environment and protecting human health, thereby promoting sustainable development.
Ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide eesmärk on muu hulgas aidata kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsmisele ja parandamisele ning inimeste tervise kaitsele, edendades seeläbi säästvat arengut.
The Sixth Community Environment Action Programme [3] stresses the importance of providing adequate environmental information and effective opportunities for public participation in environmental decision-making, thereby increasing accountability and transparency of decision-making and contributing to public awareness and support for the decisions taken.
Kuuendas keskkonnaalases ühenduse tegevusprogrammis [3] rõhutatakse vajadust varustada üldsust piisava keskkonnainfoga ja pakkuda üldsusele tõhusaid võimalusi keskkonnaasjade otsustamises osalemiseks, aidates sellega tõsta otsustamisprotsessi vastutustundlikkust ja läbipaistvust ning suurendades üldsuse teadlikkust ja toetust vastuvõetud otsustele.
It furthermore encourages, as did its predecessors [4], more effective implementation and application of Community legislation on environmental protection, including the enforcement of Community rules and the taking of action against breaches of Community environmental legislation.
Lisaks sellele soodustatakse programmiga sarnaselt eelmistele programmidele [4] ühenduse keskkonnakaitsealaste õigusaktide tõhusamat kohaldamist ja rakendamist, sealhulgas ühenduse eeskirjade täitmist ja meetmete võtmist ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide rikkumise korral.
On 25 June 1998 the Community signed the United Nations Economic Commission for Europe (UNECE) Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-making and Access to Justice in Environmental Matters (hereinafter the Aarhus Convention).
Ühendus kirjutas 25. juunil 1998 alla Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioonile (edaspidi Århusi konventsioon).
The Community has already adopted a body of legislation, which is evolving and contributes to the achievement of the objectives of the Aarhus Convention.
Ühendus on juba vastu võtnud õigusaktide kogumi, mis üha areneb ja aitab kaasa Århusi konventsiooni eesmärkide saavutamisele.
Provision should be made to apply the requirements of the Convention to Community institutions and bodies.
Tuleks sätestada konventsiooni nõuete kohaldamine ühenduse institutsioonide ja organite suhtes.
It is appropriate to deal with the three pillars of the Aarhus Convention, namely access to information, public participation in decision-making and access to justice in environmental matters, in one piece of legislation and to lay down common provisions regarding objectives and definitions.
On asjakohane käsitleda ühes õigusaktis Århusi konventsiooni kolme sammast, milleks on keskkonnainfo kättesaadavus, üldsuse osalemine keskkonnaasjade otsustamises ja neis asjus kohtu poole pöördumine, ning kehtestada eesmärke ja mõisteid käsitlevad ühised sätted.
This contributes to rationalising legislation and increasing the transparency of the implementation measures taken with regard to Community institutions and bodies.
Sellega aidatakse kaasa õigusaktide ratsionaliseerimisele ja ühenduse institutsioonide ja organite suhtes võetud rakendusmeetmete läbipaistvuse suurendamisele.
As a general principle, the rights guaranteed by the three pillars of the Aarhus Convention are without discrimination as to citizenship, nationality or domicile.
Üldpõhimõtte kohaselt ei diskrimineerita Århusi konventsiooni kolme sambaga tagatud õiguste osas kedagi kodakondsuse, rahvuse või alalise elukoha alusel.
The Aarhus Convention defines public authorities in a broad way, the basic concept being that wherever public authority is exercised, there should be rights for individuals and their organisations.
Århusi konventsioonis on avaliku võimu organid määratletud üldises tähenduses põhimõttel, et igasugusel avaliku võimu teostamisel peaksid olema tagatud õigused üksikisikutele ja nende organisatsioonidele.
It is therefore necessary that the Community institutions and bodies covered by this Regulation be defined in the same broad and functional way.
Seetõttu on vaja, et käesolevas määruses nimetatud ühenduse institutsioonid ja organid oleksid määratletud samasugusel üldisel ja funktsionaalsel viisil.
Under the Aarhus Convention, Community institutions and bodies can be excluded from the scope of application of the Convention when acting in a judicial or legislative capacity.
Århusi konventsiooni alusel võib ühenduse institutsioone ja organeid konventsiooni kohaldamisalast välja jätta, kui nad tegutsevad õigusemõistjana või seadusandjana.
However, for reasons of consistency with Regulation (EC) No 1049/2001 of the European Parliament and of the Council of 30 May 2001 regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents [6], the provisions on access to environmental information should apply to Community institutions and bodies acting in a legislative capacity.
Keskkonnainfo kättesaadavust käsitlevaid sätteid tuleks siiski kohaldada seadusandjana tegutsevate ühenduse institutsioonide ja organite suhtes, et säilitada kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele [6].
The definition of environmental information in this Regulation encompasses information in any form on the state of the environment.
Käesolevas määruses hõlmab keskkonnainfo mõiste mis tahes vormis teavet keskkonnaseisundi kohta.
This definition, which has been aligned to the definition adopted for Directive 2003/4/EC of the European Parliament and of the Council of 28 January 2003 on public access to environmental information and repealing Council Directive 90/313/EEC [7], has the same content as the one laid down in the Aarhus Convention.
Sellel mõistel, mis on vastavusse viidud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta) [7] määratletud mõistega, on Århusi konventsioonis sätestatud mõistega sama sisu.
The definition of ‘document’ in Regulation (EC) No 1049/2001 encompasses environmental information as defined in this Regulation.
Määruses (EÜ) nr 1049/2001 toodud “dokumendi” mõiste hõlmab keskkonnainfot nagu see on määratletud käesolevas määruses.
It is appropriate for this Regulation to provide for a definition of plans and programmes taking into account the provisions of the Aarhus Convention, in parallel with the approach followed in relation to the Member States' obligations under existing EC law.
Käesoleva määrusega on kohane näha ette kavade ja programmide mõiste, võttes arvesse Århusi konventsiooni sätteid ja paralleelset lähenemisviisi, mida järgitakse seoses EÜ kehtivatest õigusaktidest tulenevate liikmesriikide kohustustega.
‘Plans and programmes relating to the environment’ should be defined in relation to their contribution to the achievement, or to their likely significant effect on the achievement, of the objectives and priorities of Community environmental policy.
“Keskkonnaga seotud kavad ja programmid” tuleb määratleda seoses ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkide ja prioriteetide saavutamisel antava panusega või tõenäolise olulise mõjuga sellele.
For the ten-year period starting from 22 July 2002, the Sixth Community Environment Action Programme establishes the objectives of Community environmental policy and the actions planned to attain these objectives.
Kuuendas keskkonnaalases ühenduse tegevusprogrammis kehtestatakse ühenduse keskkonnapoliitika eesmärgid kümneks aastaks alates 22. juulist 2002 ja nende saavutamiseks kavandatud meetmed.
At the end of this period, a subsequent environmental action programme should be adopted.
Selle ajavahemiku möödumisel tuleks vastu võtta järgmine keskkonnaalane tegevusprogramm.
In view of the fact that environmental law is constantly evolving, the definition of environmental law should refer to the objectives of Community policy on the environment as set out in the Treaty.
Pidades silmas asjaolu, et keskkonnaõigus areneb pidevalt, peaks keskkonnaõiguse mõiste osutama ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkidele, nagu need on sätestatud asutamislepingus.
Administrative acts of individual scope should be open to possible internal review where they have legally binding and external effects.
Halduse üksikaktide suhtes peaks olema võimalik kohaldada vaidemenetlust, kui need aktid on õiguslikult siduvad ja neil on väline mõju.
Similarly, omissions should be covered where there is an obligation to adopt an administrative act under environmental law.
Samamoodi peaks olema hõlmatud tegevusetus, kui on olemas kohustus võtta vastu haldusakt keskkonnaõiguse alusel.
Given that acts adopted by a Community institution or body acting in a judicial or legislative capacity can be excluded, the same should apply to other inquiry procedures where the Community institution or body acts as an administrative review body under provisions of the Treaty.
Kuna õigusemõistjana või seadusandjana tegutseva ühenduse institutsiooni või organi õigusakte võib kohaldamisalast välja jätta, peaks sama kohaldatama teiste uurimismenetluste suhtes, milles ühenduse institutsioon või organ tegutseb haldusjärelevalveorganina asutamislepingu sätete alusel.
The Aarhus Convention calls for public access to environmental information either following a request or by active dissemination by the authorities covered by the Convention.
Århusi konventsioon näeb ette üldsusele keskkonnainfo kättesaadavuse võimaldamist kas taotluse alusel või konventsiooniga hõlmatud asutuste aktiivse levitustegevuse kaudu.
Regulation (EC) No 1049/2001 applies to the European Parliament, the Council and the Commission, as well as to agencies and similar bodies set up by a Community legal act.
Määrust (EÜ) nr 1049/2001 kohaldatakse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni suhtes, aga ka ametite ja sarnaste organite suhtes, mis on loodud ühenduse õigusaktiga.
It lays down rules for these institutions that comply to a great extent with the rules laid down in the Aarhus Convention.
Määruses sätestatakse nende institutsioonide jaoks eeskirjad, mis suures ulatuses vastavad Århusi konventsioonis sätestatud eeskirjadele.
It is necessary to extend the application of Regulation (EC) No 1049/2001 to all other Community institutions and bodies.
Määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamisala on vaja laiendada kõikidele teistele ühenduse institutsioonidele ja organitele.
Where the Aarhus Convention contains provisions that are not, in whole or in part, to be found also in Regulation (EC) No 1049/2001, it is necessary to address those, in particular with regard to the collection and dissemination of environmental information.
Kui Århusi konventsioonis on sätteid, mida ei ole täielikult või osaliselt määruses (EÜ) nr 1049/2001, tuleb need ette näha, eelkõige seoses keskkonnainfo kogumise ja levitamisega.
For the right of public access to environmental information to be effective, environmental information of good quality is essential.
Selleks et üldsuse õigus keskkonnainfot saada toimiks, on oluline keskkonnainfo hea kvaliteet.
It is therefore appropriate to introduce rules that oblige Community institutions and bodies to ensure such quality.
Seetõttu on kohane kehtestada eeskirjad, mis kohustavad ühenduse institutsioone ja organeid tagama vastava kvaliteedi.
Where Regulation (EC) No 1049/2001 provides for exceptions, these should apply subject to any more specific provisions in this Regulation concerning requests for environmental information.
Kui määruses (EÜ) nr 1049/2001 on ette nähtud erandid, tuleks neid kohaldada vastavalt käesoleva määruse mis tahes erisätetele, mis käsitlevad keskkonnainfo saamise taotlusi.
The grounds for refusal as regards access to environmental information should be interpreted in a restrictive way, taking into account the public interest served by disclosure and whether the information requested relates to emissions in the environment.
Keskkonnainfo kättesaadavaks tegemisest keeldumise aluseid tuleks tõlgendada kitsendavalt, võttes arvesse, kas avalikustamine teeniks üldsuse huvi ja kas taotletud info on seotud heidetega keskkonda.
The term ‘commercial interests’ covers confidentiality agreements concluded by institutions or bodies acting in a banking capacity.
Mõiste “ärihuvid” hõlmab pangandussektoris tegutsevate institutsioonide ja organite sõlmitud konfidentsiaalsuskokkuleppeid.
Pursuant to Decision No 2119/98/EC of the European Parliament and the Council of 24 September 1998 setting up a network for the epidemiological surveillance and control of communicable diseases in the Community [8], a network at Community level has already been set up to promote cooperation and coordination between the Member States, with the assistance of the Commission, with a view to improving the prevention and control in the Community of a number of communicable diseases.
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsusele nr 2119/98/EÜ, millega moodustatakse ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik, [8] on ühenduse tasandil juba loodud võrgustik, et komisjoni abiga edendada koostööd ja koordineerida tegevust liikmesriikide vahel eesmärgiga parandada mitmete nakkushaiguste tõkestamist ja kontrolli ühenduses.
Decision No 1786/2002/EC of the European Parliament and of the Council [9] adopts a programme of Community action in the field of public health that complements national policies.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1786/2002/EÜ [9] võetakse rahvatervise valdkonnas vastu ühenduse tegevusprogramm, mis täiendab liikmesriikide poliitikat.
Improving information and knowledge for the development of public health and enhancing the capability to respond rapidly and in a coordinated fashion to threats to health, both of which are elements of this programme, are objectives that are equally fully in line with the requirements of the Aarhus Convention.
Rahvatervise arendamiseks teabe ja teadmiste parandamine ning terviseohtudele kiire ja kooskõlastatud reageerimisvõime parandamine, mis on mõlemad nimetatud programmi elemendid, on eesmärgid, mis on täielikult kooskõlas Århusi konventsiooni nõuetega.
This Regulation should therefore apply without prejudice to Decision No 2119/98/EC and Decision No 1786/2002/EC.
Käesoleva määruse kohaldamine ei piira seega otsuste nr 2119/98/EÜ ja nr 1786/2002/EÜ kohaldamist.
The Aarhus Convention requires Parties to make provisions for the public to participate during the preparation of plans and programmes relating to the environment.
Århusi konventsioonis nõutakse, et konventsiooniosalised peavad sätestama üldsuse osalemise keskkonnaga seotud kavade ja programmide ettevalmistamisel.
Such provisions are to include reasonable timeframes for informing the public of the environmental decision-making in question.
Sellised sätted peavad sisaldama mõistlikke tähtaegu üldsuse teavitamiseks kõnealusest keskkonnaalase otsuse tegemisest.
To be effective, public participation is to take place at an early stage, when all options are open.
Tõhususe huvides peab üldsuse osalemine toimuma varases etapis, kui kõik lahendusvariandid on veel võimalikud.