natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Innovative therapeutic approaches and intervention: to research, consolidate and ensure further developments in advanced therapies and technologies with potential application in many diseases and disorders such as new therapeutic tools for regenerative medicine.
Innovatiivsed raviviisid ja sekkumine: teaduskoostöö tugevdamine ja tagamine selliste efektiivsete raviviiside ja tehnoloogiate edasiarendamiseks, mida on võimalik rakendada paljude haiguste ja tervisehäirete puhul (nagu näiteks uued taastusravi võimalused).
Integrating biological data and processes — large-scale data gathering, systems biology (including modelling of complex systems): to generate and analyse the vast amount of data needed to understand better the complex regulatory networks of thousands of genes and gene-products controlling important biological processes in all relevant organisms and at all levels of organisation.
Bioloogiliste andmete ja protsesside ühendamine - ulatuslik andmete kogumine, süsteemibioloogia (sealhulgas keeruliste süsteemide modelleerimine): suurte andmekoguste loomine ja analüüsimine, et mõista paremini olulisi bioloogilisi protsesse juhtivate tuhandete geenide ja geeniproduktide keerulisi võrgustikke kõikides organismides ja kõikidel organisatsiooni tasanditel.
Research on the brain and related diseases, human development and ageing: to explore the process of healthy ageing and the way genes and environment interact with brain activity both under normal conditions and in brain diseases and relevant age-related illness (e.g. dementia).
Teadusuuringud, mis käsitlevad aju ning ajuga seonduvaid haigusi, inimeste arengut ja vananemist: normaalse vananemisprotsessi uurimine ning selle uurimine, kuidas geenid ja keskkond mõjutavad ajutegevust nii tavapärastes tingimustes kui ka ajuhaiguste ja vanusest tulenevate haiguste (nt dementsuse) korral.
Translational research in infectious diseases: to address drug resistance, the global threats of HIV/AIDS, malaria and tuberculosis, as well as hepatitis and potentially new and re-emerging epidemics (e.g. SARS and highly pathogenic influenza).
Nakkushaigusi käsitlevad translatiivsed teadusuuringud: ravimiresistentsuse ning HIVi/AIDSi, malaaria, tuberkuloosi ja hepatiidi ülemaailmse ohu ning võimalike uute epideemiate ja taas puhkeda võivate epideemiate (nt SARS ja väga patogeenne gripp) temaatikaga tegelemine.
Translational research in major diseases — cancer, cardiovascular disease, diabetes/obesity; rare diseases; other chronic diseases including arthritis, rheumatic and musculo-skeletal diseases and respiratory diseases, including those induced by allergies: to develop patient-oriented strategies from prevention to diagnosis with particular emphasis on treatment, including clinical research and the use of active ingredients.
Translatiivsed teadusuuringud järgmiste raskemate haiguste korral — vähkkasvaja, südame-veresoonkonna haigused, diabeet/ülekaalulisus; haruldased haigused; teised kroonilised haigused, sealhulgas artriit, reumaatilised ning luu- ja lihaskonnahaigused ja hingamisteede haigused, sealhulgas allergiate tulemusel tekkinud haigused: patsientidele suunatud strateegiate arendamine alates ennetamisest kuni diagnoosimiseni, pöörates eriti tähelepanu ravile, sealhulgas kliinilistele uuringutele ja toimeainete kasutamisele.
Aspects of palliative medicine will be taken into account.
Arvestatakse palliatiivse meditsiini aspektidega.
Optimising the delivery of health care to European citizens
Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine
Translating clinical outcome into clinical practice: to create the knowledge bases for clinical decision-making and to address the translation of outcomes of clinical research into clinical practice, especially addressing patient safety and the better use of medicines (including some aspects of pharmacovigilance and scientifically tested complementary and alternative medicines) as well as the specificities of children, women and the elderly population.
Kliiniliste uurimistulemuste ülekandmine kliinilisse praktikasse: kliiniliste otsuste tegemiseks vajaliku teadmistebaasi loomine ja kliiniliste teadusuuringute tulemuste ülekandmine kliinilisse praktikasse, eelkõige patsientide ohutuse ja ravimite parema kasutamise (sealhulgas ravimiohutuse ja teaduslikult testitud täiendavate ja alternatiivsete ravimitega) käsitlemine ning laste, naiste ja eakate inimeste eripäraga tegelemine.
Quality, efficiency and solidarity of health care systems including transitional health care systems and home-care strategies: to translate effective interventions into management decisions, to assess the cost, efficiency and benefits of different interventions including with regard to patient safety, to define the needs and conditions for an adequate supply of human resources, to analyse factors influencing equity of access to high-quality health care (also by disadvantaged groups), including analyses of changes in population (e.g. ageing, mobility and migration, and the changing workplace).
Tervishoiusüsteemide, sealhulgas tervishoiu üleminekusüsteemide ja koduhoolduse strateegiate kvaliteet, tõhusus ja solidaarsus: tõhusate sekkumismeetmete ülekandmine juhtimisalastesse otsustesse, erinevate sekkumiste kulude, tõhususe ja kasu hindamine, sealhulgas patsientide ohutuse hindamine, piisavate inimressursside vajaduste ja tingimuste kindlaksmääramine, kvaliteetsele tervishoiule võrdset juurdepääsu (ka ebasoodsas olukorras olevate rühmade juurdepääsu) mõjutavate tegurite analüüsimine, kaasa arvatud elanikkonnas toimuvaid muutusi (nt vananemist, mobiilsust ja migratsiooni ning töökoha vahetust) käsitlevad analüüsid.
Enhanced disease prevention and better use of medicines: to develop efficient public health interventions addressing wider determinants of health (such as stress, diet, lifestyle or environmental factors and their interaction with medication); to identify successful interventions in different health care settings to improve the prescription of medicines and their use by patients (including pharmacovigilance aspects and interactions of medicines).
Tõhus haiguste ennetamine ja ravimite parem kasutamine: rahvatervise alaste tõhusate sekkumismeetmete arendamine, et käsitleda tervist mõjutavaid üldisemaid tegureid (stress, toitumine, eluviisid või keskkonnategurid ning nende ja ravi vastastikune mõju); erinevates tervishoiuolukordades eduka sekkumistegevuse kindlakstegemine, et parandada retseptiravimite määramist ja nende kasutamist patsientide poolt (sealhulgas ravimiohutuse aspektid ja ravimite vastastikune mõju).
Appropriate use of new health therapies and technologies: long-term safety and effectiveness assessment and monitoring of large-scale use of new medical technologies (including devices) and advanced therapies to ensure a high level of protection and benefit for public health.
Uute ravimeetodite ja uue ravitehnoloogia asjakohane kasutamine: ohutuse ja tõhususe osas pikaajalise hinnangu andmine ning uue meditsiinitehnoloogia (sealhulgas seadmete) ja täiustatud raviviiside laiaulatusliku kasutuse jälgimine, et tagada rahvatervise kaitse kõrge tase ja soodustada rahvatervise parandamist.
Food, Agriculture and Fisheries, and Biotechnology
Toit, põllumajandus ja kalandus ning biotehnoloogia
Building a European knowledge-based bio-economy [4] by bringing together science, industry and other stakeholders, to exploit new and emerging research opportunities that address social, environmental and economic challenges: the growing demand for safer, healthier, higher quality food and for sustainable use and production of renewable bio-resources; the increasing risk of epizootic and zoonotic diseases and food related disorders; threats to the sustainability and security of agricultural, aquaculture and fisheries production; and the increasing demand for high quality food, taking into account animal welfare and rural and coastal contexts and response to specific dietary needs of consumers.Rationale
Euroopa teadmistepõhise biomajanduse [4] loomine, ühendades teaduse, tööstuse ja muud sidusrühmad, et kasutada uusi ja kujunemisjärgus uurimisvõimalusi, mis käsitlevad sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke probleeme: kasvav nõudlus ohutuma, tervislikuma ja kvaliteetsema toidu ning taastuvate bioressursside säästlikuma kasutuse ja tootmise järele; episootiliste ja zoonootiliste haiguste ning toiduga seotud tervisehäirete suurenev oht; ohud põllumajandus-, akvakultuuri- ja kalandussektori tootmise jätkusuutlikkusele ja ohutusele; ning suurenev nõudlus kvaliteetse toidu järele, võttes arvesse loomade heaolu ja maaeluga ning rannikuäärsete tingimustega seonduvat ning tarbijate spetsiifiliste toitumisvajaduste täitmist.Lähtealused
Innovations and advancement of knowledge in the sustainable management, production and use of biological resources (micro-organisms, plants, animals), will provide the basis for new, sustainable, safe, eco-efficient and competitive products for agriculture, fisheries, feed, food, health, forest-based and related industries.
Bioloogiliste ressursside (mikroorganismid, taimed ja loomad) säästva majandamise, tootmise ja kasutamise innovatsiooni ja teadmiste edendamine loob aluse uutele, säästvatele, ohututele, ökoloogiliselt tõhusatele ja konkurentsivõimelistele põllumajandus-, kalandus-, sööda-, toidu-, tervise-, metsandus- ja muude seonduvate tööstuste toodetele.
In line with the European strategy on life sciences and biotechnology [5], this will help increase the competitiveness of European agriculture and biotechnology, seed and food companies, in particular high-tech SMEs, while improving social welfare and well-being.
Euroopa bioteaduste ja biotehnoloogia strateegia [5] kohaselt aitab see suurendada Euroopa põllumajanduse, biotehnoloogia ning seemne- ja toidutootjate, eelkõige kõrgtehnoloogiliste VKEde konkurentsivõimet, parandades samal ajal sotsiaalset heaolu.
Research into the safety of food and feed chains, diet-related diseases, food choices and the impact of food and nutrition on health will help to fight food-related disorders (e.g. obesity, allergies) and infectious diseases (e.g. transmissible spongiform encephalopathies, avian flu), while making an important contribution to the implementation of existing and the formulation of future policies and regulations in the areas of public, animal and plant health and consumer protection.
Toidu ohutust ja loomade toiduahelat, toitumisega seotud haigusi, toiduvalikut ning toidu ja toitumise mõju tervisele käsitlevad teadusuuringud aitavad võidelda toiduga seotud tervisehäiretega (nt ülekaalulisus, allergia) ja nakkushaigustega (nt transmissiivne spongioosne entsefalopaatia, linnugripp), aidates inimeste, loomade ja taimede tervise ning tarbijakaitse valdkonnas kaasa olemasolevate põhimõtete ja eeskirjade rakendamisele ning tulevaste põhimõtete ja eeskirjade sõnastamisele.
The diversity and mainly small size of the European industries in these areas, while being one of the Union's strengths and an opportunity, leads to fragmented approaches to similar problems.
Nimetatud valdkondades on Euroopa tööstussektor mitmekesine ja koosneb peamiselt väikestest ettevõtetest, mis ühelt poolt on liidu tugevaks ja võimalusi loovaks küljeks, kuid toob teiselt poolt kaasa killustunud lähenemisviisid sarnastele probleemidele.
These are better addressed by increased collaboration and sharing of expertise, for example on new methodologies, technologies, processes and standards that result from changing Community legislation.
Neid on parem lahendada suurema koostöö ja ekspertteadmiste jagamise abil, näiteks muudetud ühenduse õigusaktidest tulenevate uute meetodite, tehnoloogiate, protsesside ja normide osas saadud kogemuste jagamise abil.
Several European Technology Platforms contribute to setting common research priorities, in fields such as plant genomics and biotechnology, forestry and forest based industries, global animal health, farm animal breeding, food and industrial biotechnology.
Mitmed Euroopa tehnoloogiaplatvormid aitavad kaasa teadusuuringute ühiste prioriteetide seadmisele sellistes valdkondades nagu taimegenoomika ja biotehnoloogia, metsandus ja metsatööstus, ülemaailmne loomade tervis, põllumajandusloomade kasvatamine, toidutööstus ja tööstuslik biotehnoloogia.
The research carried out will provide the knowledge base needed to support the Common Agricultural Policy and European Forest Strategy; agriculture and trade issues; safety aspects of genetically modified organisms (‘GMOs’); food safety regulations; Community animal health, disease control and welfare standards; and the Common Fisheries Policy reform aiming to provide sustainable development of fishing and aquaculture and the safety of seafood products [6]: With a view to ensuring social relevance, a flexible response to new policy needs is also foreseen, in particular with respect to new risks and social or economic trends and needs.Activities
Teadusuuringud annavad ka alusteadmisi, millega toetatakse: ühist põllumajanduspoliitikat ja Euroopa metsastrateegiat; põllumajandus- ja kaubandusküsimusi; geneetiliselt muundatud organismide (“GMOde”) ohutusega seotud aspekte; toidu ohutust käsitlevaid eeskirju; loomade tervist, haiguste tõrjet ja heaolu käsitlevaid ühenduse norme; samuti ühise kalanduspoliitika reformimist, mille eesmärk on tagada kalanduse ja akvakultuuri jätkusuutlik areng ning mereandidest toodete ohutus. [6] Pidades silmas küsimuse sotsiaalse tähtsuse tagamist, on samuti ette nähtud paindlik reageerimine uutele poliitilistele vajadustele, eelkõige seoses uute ohtude ning sotsiaalsete või majanduslike arengusuundade ja vajadustega.Tegevused
Sustainable production and management of biological resources from land, forest, and aquatic environments: enabling research, including ‘omics’ technologies, such as genomics, proteomics, metabolomics, systems biology, bioinformatics and converging technologies for micro-organisms, plants and animals, including research on the exploitation and sustainable use of their biodiversity.
Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamine: teadusuuringute võimaldamine, sealhulgas sellistes valdkondades nagu näiteks genoomika, proteoomika, metaboloomika ning süsteemibioloogia, bioinformaatika ja lähedased tehnoloogiad mikroorganismide, taimede ja loomade jaoks, kaasa arvatud teadusuuringud nende bioloogilise mitmekesisuse säästvaks kasutamiseks.
For land-based biological resources, research will focus on: soil fertility, improved crops and production systems in all their diversity, including organic farming, quality production schemes and monitoring and assessment of the impact of GMOs on the environment and humans; plant health, sustainable, competitive and multifunctional agriculture, and forestry; rural development; animal health and welfare, breeding and production; infectious diseases in animals, including epidemiological studies, zoonoses and their pathogenic mechanisms, and diseases linked to animal feedstuffs; other threats to the sustainability and security of food production, including climate change; safe disposal of animal waste.
Maaga seotud bioloogiliste ressursside osas keskendutakse teadusuuringutes järgmistele valdkondadele: mullaviljakus, täiustatud põllukultuurid ja tootmissüsteemid kogu oma mitmekesisuses, sealhulgas mahepõllumajandus, kvaliteetse tootmise kavad ning GMOde poolt keskkonnale ja inimestele avaldatavate mõjude jälgimine ja hindamine; taimetervis, jätkusuutlik, konkurentsivõimeline ja multifunktsionaalne põllumajandus ja metsandus; maaelu areng; loomade tervis ja heaolu, aretamine ja tootmine; loomade nakkushaigused, sealhulgas epidemioloogilised uuringud, zoonoosid ja nende patogeensed mehhanismid ning loomasöötadega seotud haigused; muud ohud toidu tootmise jätkusuutlikkusele ja ohutusele, sealhulgas kliimamuutustest tulenevad ohud; loomsete jäätmete ohutu kõrvaldamine.
For biological resources from aquatic environments, research will support sustainability and competitiveness of fisheries, provide the scientific and technical basis of fisheries management and support the sustainable development of aquaculture, including breeding and welfare.
Veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside osas keskendutakse teadusuuringutes kalanduse jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime toetamisele, kalavarude majandamise teaduslike ja tehniliste baaside loomisele ja akvakultuuri säästva arengu toetamisele, hõlmates ka aretustööd ja heaolu.
Development of tools (including ICT tools) needed by policy makers and other actors in areas such as agriculture, fisheries and aquaculture, and rural development (landscape, land management practices etc.); socio-economic and ethical contexts of production.
Valdkondades nagu põllumajandus, kalandus, akvakultuur ja maaelu arendamine (maastik, maakorraldus jne) poliitika kujundajatele ja muudele osalejatele vajalike vahendite (sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate vahendite) väljatöötamine; tootmise sotsiaalmajanduslik ja eetiline kontekst.
‘Fork to farm’ — food (including seafood), health and well being: Consumer, societal, cultural, industrial and health as well as traditional aspects of food and feed, including behavioural and cognitive sciences; nutrition, diet-related diseases and disorders, including childhood and adult obesity and allergies; nutrition in relation to the prevention of diseases (including increased knowledge of the health bringing compounds and properties of food); innovative food and feed processing technologies (including packaging and technologies from non-food fields); improved quality and safety, both chemical and biological, of food, beverages and feed; enhanced food safety assurance methodologies; integrity (and control) of the food chain; physical and biological environmental impacts on and of food/feed chains; impact on, and resistance of, food chains to global changes; total food chain concept (including seafood and other food raw materials and components); traceability and its further development; authenticity of food; development of new ingredients and products.
“Toidulauast taluni” põhimõte: toit (sealhulgas mereannid), tervis ja heaolu: toidu ja söödaga seotud tarbija-, ühiskondlikud, kultuurilised, tööstuslikud ja tervise ning ka traditsioonilised aspektid, kaasa arvatud käitumis- ja kognitiivsed teadused; toitumine, toitumisega seotud haigused ja tervisehäired, kaasa arvatud laste ja täiskasvanute ülekaalulisus ja allergiad; haiguste ennetamisega seotud toitumine (sealhulgas suurem teadlikkus tervistavate koostisosade ja toidu omaduste osas); innovatiivne toidu- ja söödatöötlemistehnoloogia (sealhulgas pakendamine ja toitu mittetootvate sektorite tehnoloogia); toidu, jookide ja sööda tõhustatud keemiline ja bioloogiline kvaliteet ja ohutus; toiduohutuse tõhustatud tagamismeetodid; toiduahela terviklikkus (ja kontroll); füüsilised ja bioloogilised keskkonnamõjud inimeste/loomade toiduahelale ning inimeste/loomade toiduahela füüsiline ja bioloogiline keskkonnaalane mõju; ülemaailmsete muutuste mõju toiduahelale ja selle vastupanuvõime nendele; kogu toiduahela mõiste (sealhulgas mereannid ja muud toidu toorained ja komponendid); jälgitavus ja selle edasine arendamine; toidu autentsus; uute koostisosade ja toodete arendamine.
Life sciences, biotechnology and biochemistry for sustainable non-food products and processes: improved crops and forest resources, feed-stocks, marine products and biomass (including marine resources) for energy, environment, and products with high added value such as materials and chemicals (including biological resources utilisable in pharmaceutical industry and medicine), including novel farming systems, bio-processes and bio-refinery concepts; bio-catalysis; new and improved micro-organisms and enzymes; forestry and forest based products and processes; environmental bio-remediation and cleaner bio-processing, the utilisation of agro-industrial wastes and by-products.
Bioteadused, biotehnoloogia ja biokeemia toiduks mittekasutatavate säästvate toodete ja protsesside jaoks: täiustatud põllukultuurid ja metsaressursid, sööt, meretooted ja biomass (sealhulgas mere elusressursid) energeetika ja keskkonna jaoks ning selliste kõrge lisandväärtusega toodete nagu näiteks materjalide ja kemikaalide jaoks (sealhulgas farmaatsiatööstuses ja meditsiinis kasutatavad bioloogilised ressursid), sealhulgas innovatiivsed põllumajandustootmise süsteemid, bioprotsessid ja biorafineerimise lahendused; biokatalüüs; uued ja parendatud mikroorganismid ja ensüümid; metsandus ning metsandustooted ja -protsessid; keskkonna bioremediatsioon ja keskkonnasäästlikum biotöötlemine, agrotööstusjäätmete ja kõrvalsaaduste utiliseerimine.
Information and Communication Technologies (ICT)
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad (IKT)
Improving the competitiveness of European industry and enabling Europe to master and shape future developments in ICT so that the demands of its society and economy are met.
Suurendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja võimaldada Euroopal IKT edasise arenguga kursis olla ja seda kujundada, et täita Euroopa ühiskonna ja majanduse nõudmisi.
ICT is critical to Europe's future and underpins the realisation of the Lisbon agenda.
IKTd on Euroopa tuleviku seisukohast otsustava tähtsusega ja Lissaboni strateegia elluviimise aluseks.
It has a catalytic impact in three key areas: productivity and innovation, modernisation of public services and advances in science and technology.
IKT on katalüüsiv mõju kolmes peamises valdkonnas: tootlikkus ja innovatsioon, avalike teenuste ajakohastamine ning edusammud teaduse ja tehnoloogia valdkonnas.
Half of the productivity gains in our economies are explained by the impact of ICT on products, services and business processes.
Pool meie majanduse tootlikkuse suurenemisest tuleneb IKT mõjust toodetele, teenustele ja äritegevusele.
ICT is the leading factor in boosting innovation and creativity and in mastering change in value chains across industry and service sectors.
IKT on peamine tegur innovatsiooni ja loovuse edendamisel ning väärtusahelate muutmisel tööstus- ja teenindussektorites.
ICT is essential to meeting the rise in demand for health and social care, in particular for people with special needs, including the ageing population, to modernising services in domains of public interest such as education, cultural heritage, security, energy, transport and the environment and to promoting accessibility and transparency of governance and policy development processes.
IKT on oluline, et rahuldada suurenenud tervishoiu ja sotsiaalhoolduse nõudlust, eelkõige erivajadustega inimeste ja rahvastiku vananemise osas, ning ajakohastada teenuseid sellistes üldist huvi pakkuvates valdkondades nagu haridus, kultuuripärand, julgeolek, energeetika, transport ja keskkond ning edendada juhtimise ja poliitika väljatöötamise protsesside mõistetavust ning läbipaistvust.
ICT plays an important role in RTD management and communication and is catalytic in the advance of other fields of science and technology as it transforms the way researchers conduct their research, cooperate and innovate.
IKT mängib olulist rolli teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse juhtimises ja kommunikatsioonis ning kiirendab muude teadus- ja tehnoloogiavaldkondade arengut, kuna see muutub vastavalt sellele, kuidas teadlased teevad teadus- ja koostööd ja viivad läbi uuendusi.
The escalating economic and societal demands, together with the continued mainstreaming of ICT and the need to push further the limits of technology as well as to develop innovative high-value ICT-based products and services set a growing agenda for research.
Suurenevad majanduslikud ja ühiskondlikud nõudmised koos IKT kasutamise jätkuva süvalaiendamise ning vajadusega tehnoloogiat veelgi edasi arendada ning IKT-l põhinevaid innovatiivseid ja väärtuslikke tooteid ja teenuseid välja töötada suurendab üha teadusuuringute kava mahtu.