natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An additional control on the exterior of the steering wheel rim which could make the steering wheel more difficult to use during cornering.
lisaseade rooliratta välisküljel võib raskendada rooli kasutamist pööretel.
Verification is by inspection whether the driver can see all displays and controls required for the primary driving task.
Kontrollitakse vaatluse teel, kas sõidukijuht näeb kõiki esmase juhtimistoimingu sooritamiseks nõutavaid juhtimisseadiseid ja näidikuid.
ISO 4513 (2003) Road Vehicle — Visibility, method for establishment of eyellipse for driver's eye location
ISO 4513 (2003) Maanteesõiduk – Nähtavus. Meetod, millegas määratakseb sõidukijuhi silma asukohas silma ellips
Installation principle IV
Paigaldamise põhimõte IV
Visual displays should be positioned as close as practicable to the driver's normal line of sight
Visuaalsed näidikud peavad asuma sõidukijuhi normaalsele vaatesuunale võimalikult lähedal.
For a driver to be in full control of the vehicle and aware of the dynamic road scene there is a broad consensus that, apart from brief glances at mirrors or instrumentation, the driver's gaze should be directed towards the road scene.
Et sõidukijuhil oleks sõiduki üle täielik kontroll ja et ta oleks teadlik maanteel toimuvast, on üldiselt kokku lepitud, et sõidukijuhi pilk peab olema suunatud sõiduki ette maanteele, välja arvatud lühikesed pilgud peeglitesse või mõõteseadmetele.
Visual displays positioned close to the normal line of sight reduce the total eyes-off-the-road time relative to those which are positioned further away and maximises the possibility for a driver to use peripheral vision to monitor the road scene for major developments while looking at a display.
Normaalse vaatesuuna lähedal asuvad visuaalsed näidikud vähendavad silmade teelt eemaloleku koguaega, võrreldes näidikutega, mis asuvad kaugemal ja suurendavad võimalust, et näidiku vaatamise ajal kasutab sõidukijuht maanteel oluliste sündmuste jälgimiseks perifeerset nägemist.
The further away from the driver's normal line of sight the display is positioned, the more difficult it is to obtain information and the greater the possible impact on driving performance.
Mida kaugemal asub näidik sõidukijuhi normaalsest vaatesuunast, seda raskem on saada teavet ja seda suurem on võimalik mõju sõidutoimingu sooritamisele.
It is recommended that the most important or safety critical information be closest to the normal line of sight.
Kõige olulisem ja ohutusega seotud teave soovitatakse paigutada võimalikult vaatesuuna lähedale.
This principle therefore requires the designer/installer to make an explicit, but essentially qualitative, trade-off between practicability and closeness.
Käesoleva põhimõtte kohaselt peab projekteerija/paigaldaja leidma kasutuslihtsuse ja läheduse osas selge ja olulise kvalitatiivse kompromissi.
Important factors include:
Olulised tegurid hõlmavad:
The requirement not to obstruct the road scene (see principle 4.3.2.2);
nõuet, et ei varjata vaadet maanteele (vt põhimõte 4.3.2.2);
The requirement not to obstruct other controls or displays (see principle 4.3.2.3);
nõuet, et ei varjata muid juhtimisseadiseid või näidikuid (vt põhimõte 4.3.2.3);
The requirement that the display should not itself be substantially obstructed by, for example, controls such as the steering wheel or gear change lever.
nõuet, et näidikut ennast oluliselt ei varjaks juhtimisseadised, nagu rool või käigukang.
In particular for passenger cars it is recommended that displays containing information relevant for driving and all displays requiring long sequences of interface be placed within approximately 30o downward viewing angle of the driver's normal forward view.
Eriti sõiduautode puhul soovitatakse, et sõitmiseks olulist teavet edastavad näidikud ja kõik näidikud, mis on seotud pika teabejadaga liidestega eeldavad pikka jälgimisaega, asetseksid sõidukijuhi tavalise ettepoole suunatud vaatevälja suhtes umbes 30o nurga all.
For a discussion on long sequences of interface refer to principle 4.3.4.2.
Arutlus pika teabejadaga liidese kohta on esitatud punktis 4.3.4.2.
Good: A display for navigation in a passenger car is installed within approximately 30o downward viewing angle because the information is related to driving.
Hea: Sõiduautodes paigaldatakse navigatsiooniseadme näidik umbes 30o nurga all, sest vastav teave on seotud sõiduki juhtimisega.
Bad: A display for communication, e.g. of a Personal Digital Assistant (PDA) or Phone, is positioned near the gear lever between the front seats in a passenger car in spite of long sequences of interfaces necessary to enter or search for a telephone number.
Halb: Sideseadme, nt pihuarvuti (PDA) või telefoni näidik asetseb sõiduautos käigukangi lähedal esiistmete vahel, vaatamata sellele, et telefoninumbri sisestamiseks või otsinguks tuleb kasutada pikki teabejadasid.
The principle applies to all in-vehicle systems equipped with visual displays and for situations of use that involve forward vision.
Põhimõtet kohaldatakse kõikide sõidukisse paigaldatud süsteemide suhtes, mis on varustatud visuaalsete näidikutega ja olukordades, mis eeldavad nähtavust ettepoole.
Displays that support specific driving conditions such as reversing are a separate issue.
Eraldi käsitlemist nõuavad näidikud, mis abistavad eriolukordades, nagu tagurdamine.
In general, the aim should be the best compromise in allocation of dashboard space, which can be assessed by designers and ergonomics specialists.
Üldine eesmärk on leida parim lahendus, kuidas jaotada armatuurlaua ruum, seejuures aitavad projekteerijad ja ergonoomikaspetsialistid.
ISO 4513 (2003) Road Vehicle — Visibility, method for establishment of eyellipse for driver's eye location.
ISO 4513 (2003) “Maanteesõiduk – Nähtavus. Meetod, millega määratakse sõidukijuhi silma asukohas silma ellips”.
Installation principle V
Paigaldamise põhimõte V
Visual displays should be designed and installed to avoid glare and reflections.
Visuaalsete näidikute projekteerimisel ja paigaldamisel tuleb vältida pimestamist ja peegeldust.
Glare and reflections that are likely to make it more difficult to extract information from the display may cause distraction from the driving task or other tasks performed while driving.
Pimestamine ja peegeldus raskendavad teabe lugemist näidikult ja võivad tähelepanu sõidutoimingu sooritamiselt või muudelt sõidu ajal teostatavatelt tegevustelt kõrvale juhtida.
This is likely to lead to increased driver frustration and annoyance and may evoke behavioural adaptations such as squinting, closing of the eyes for brief periods and head movements to obtain a more comfortable view.
See võib suurendada sõidukijuhi pinget ja häiritust ning põhjustada muutusi tema käitumises, nagu silmade kissitamine, nende lühiajaline sulgemine ja pealiigutused parema vaate saamiseks.
All of these effects are likely to reduce driver comfort and, therefore, may compromise road safety to some extent.
Kõik see vähendab sõidukijuhi sõidumugavust ja võib seetõttu teataval määral vähendada sõiduohutust.
Glare is the distracting (and potentially disabling) effect of bright light in an otherwise relatively dark scene which interferes with visual attention and selection.
Pimestamine on ereda valgusega kaasnev (ja potentsiaalselt juhtimisvõimetuks tegev) mõju suhteliselt tumedal taustal, mis mõjutab visuaalset tähelepanu ja tehtavaid valikuid.
In the in-vehicle context, this can occur in a number of ways:
Sõidukis võib see esineda mitmel viisil:
External light (usually sunlight) falls on the visual display reducing display contrast and makes the information on the screen more difficult to see from the driver's normal viewing position;
välisvalgus (tavaliselt päikesevalgus) langeb visuaalsetele näidikutele, vähendades näidiku kontrastsust ning muutes teabe sõidukijuhi tavalises vaateväljas oleval ekraanil raskesti nähtavaks;
The display is itself too bright and causes distraction from the road scene and other in-vehicle displays and controls.
näidik ise on liiga hele ja juhib tähelepanu maanteelt ning muudelt sõidukisse paigaldatud näidikutelt ja juhtimisseadistelt kõrvale.
This is most likely to be apparent to the driver in low ambient light conditions.
Eeskätt märkab sõidukijuht seda suhteliselt hämaras valguses.
Reflection is the generation of a secondary image of an object as a result of light from the object bouncing off intermediate surfaces.
Peegeldus on objekti sekundaarse kujutise tekkimine valguse mõjul, mis peegeldub vahepealsetelt pindadelt tagasi.
This is relevant in a number of ways:
See on oluline mitmel põhjusel:
Light from a light emitting display travels to another surface (or via several surfaces) producing a secondary image of the display screen; for example, on the windscreen.
valgust kiirgava näidiku valgus langeb teisele pinnale (või üle mitme pinna) ja tekitab sekundaarse näidikuekraani kujutise näiteks esiklaasile.
This is most likely to be perceived by the driver when there is high contrast between the secondary image and its background, such as against the windscreen during darkness;
Eeskätt märkab sõidukijuht seda olukorras, kus tekib suur kontrast sekundaarse kujutise ja selle tausta, näiteks pimedal ajal esiklaasi vahel;
Light from an external source (e.g. the sun, streetlights, or other bright objects) is reflected by the display surface into the driver's eyes (see also glare above).
välisallikast pärinev valgus (nt. päike, tänavavalgustus või muud eredalt valgustatud objektid) peegeldub näidiku pinnalt sõidukijuhile silma (vt pimestamine).
The effects should be considered during design and installation process.
Selliste mõjudega tuleb arvestada projekteerimise ja paigaldamise käigus.
Issues that could be considered include provision of a (manual or automatic) display brightness control, choice of display technology, choice of display surface texture and finish, choice of colour and gloss of surfaces being reflected in the display surface, choice of image polarity, sighting of the display and adjustability, the use of a recess or cowl.
Arvesse tuleb võtta (käsitsijuhtimisega või automaatse) näidiku reguleerimise võimalust, näidiku tehnilise lahenduse valikut, näidiku pinna tekstuuri ja viimistluse valikut, näidiku peegeldavate pindade värvi ja läike valikut, kujutise polaarsuse valikut, näidiku nähtavust ja reguleeritavust, süvendi või katte kasutamise võimalust.
Good: A screen with an automatic brightness control which does not produce secondary images on the vehicle's glass and which has a display front surface which can be easily read under all normal lighting conditions.
Hea: automaatse heleduse juhtimisega ekraan, mis ei tekita sekundaarset kujutist sõiduki klaasile ja mille näidiku pealispind võimaldab tavalistes valgustustingimustes näidikut kergesti lugeda.
Bad: A display which is so bright at night that it is significant in the driver's peripheral vision when looking at the forward road-scene and whose information is difficult to read in sunlight because the contrast is so low.
Halb: Näidik, mis on öösel nii hele, et domineerib sõidukijuhi perifeerses nägemisväljas ette maateele vaatamisel ja mille näitu on väikese kontrastsuse tõttu päikesevalguses raske lugeda.
The principle applies to all in-vehicle information and communication systems equipped with visual displays.
Põhimõtet kohaldatakse kõikide sõidukile paigaldatud info- ja sidesüsteemide visuaalsete näidikute suhtes.
The verification should be based upon procedures to determine glare and reflections.
Kontrollimine peaks põhinema menetlustel, millega määratakse pimestamise- ja peegeldamise ulatus.
Specific criteria depend on the vehicle concept.
Erikriteeriumid sõltuvad sõiduki liigist.
ISO 15008 (2003): Road vehicles — ergonomic aspects of transport information and control systems — specification and compliance procedures for in-vehicle visual presentation.
ISO 15008 (2003): Maanteesõidukid – transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll sõidukisse paigaldatud visuaalsete infokandjate kohta.
Information presentation principles
Teabe esitamise põhimõtted
Information presentation principle I
Teabe esitamise põhimõte I
Visually displayed information presented at any one time by the system should be designed such that the driver is able to assimilate the relevant information with a few glances which are brief enough not to adversely affect driving.
Süsteemi poolt mis tahes ajal edastatav visuaalne teave peab olema esitatud nii, et sõidukijuht on võimeline sõidutegevust ohustamata paari pilguga haarama olulise teabe.
Visual processing by the driver to take account of the traffic environment forms the basis for completion of vehicle control and manoeuvring tasks.
Sõidukijuht juhib sõidukit ja teostab sõidumanöövreid töödeldud nähtava teabe ja liiklusolukorra analüüsi alusel.
Therefore, demand to detect and acquire visually presented relevant information at any one time should be limited.
Seega tuleb piirata vajadust leida ja mõista mis tahes hetkel edastatud olulist nähtavat teavet.
Increasing the frequency and/or duration of glances required to detect and acquire visually displayed information may increase the risk for potentially dangerous traffic situations caused by driver preoccupation with non-primary driving-related tasks.
Kui nähtava teabe leidmiseks ja mõistmiseks vajalike kõrvalpilkude sagedus ja/või kestvus suureneb, suureneb ka potentsiaalselt ohtlike liiklusolukordade oht, mis kaasneb sõidukijuhi esmase sõidutoiminguga mitteseotud tegevustega.
Relevant information is the portion of all visually displayed information sought by the driver to satisfy a particular need.
Sõidukijuhi konkreetse vajaduse jaoks on oluline teave vaid osa näidikute abil edastavast koguteabest.
Good: Easily legible and well structured graphics on a well positioned visual display which allows identification of the relevant menu item with one single glance of 1 second.
Hea: Kergestiloetavad ja hästistruktureeritud kujundid soodsa paigutusega visuaalsel näidikul, millelt leiab olulise menüüelemendi ühe pilguga ühe sekundi jooksul.
Bad: A navigation system which only offers support by a visual display rich in detail, which needs full and lengthy attention of the driver to identify a target on a moving map.
Halb: Navigatsioonisüsteem, millel on ainult paljude detailidega näidik ja millel sihtmärgi leidmiseks kaardil peab sõidukijuht täielikult ja pikalt süvenema.
The principle applies to all in-vehicle information and communication systems with visual displays presenting information intended to be viewed by the driver while driving.
Põhimõtet kohaldatakse kõikide sõidukisse paigaldatud info-. ja sidesüsteemide näidikute suhtes, millega edastatakse teavet sõidukijuhile sõidu ajal vaatamiseks.
Compare design alternatives for the presentation of information: the number and duration of glances needed to detect and acquire relevant information presented at a time should be minimized.
Projekteerimisel võrrelge alternatiivseid teabeesituse võimalusi: korraga esitatud olulise teabe leidmiseks ja mõistmiseks vajalike kõrvalpilkude arv ja kestvus peab olema minimaalne.
Result: Optimized design of a single screen.
Tulemus: üksainus optimaalse kujundusega ekraan.
ISO FDIS 16673: Road vehicles — ergonomic aspects of transport information and control systems — Occlusion method to assess visual distraction
ISO FDIS 16673: Maanteesõidukid – transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomia aspektid – Oklusioonimeetod häiritud nähtavuse hindamiseks.
Additional Methods/Scales are under development in ISO TC22/SC13/WG8 for quantification of visual distraction; e.g. revision of ISO 15008, display legibility and TC22/SC13/WG8/AWI on the Lane Change Test, method to measure driver distraction.
Täiendavad meetodid/skaalad on väljatöötamisel standardis ISO TC22/SC13/WG8 nägemise häirimituse ulatuse määramiseks; nt ISO 15008 läbivaatamine, näidiku loetavus ja TC22/SC13/WG8/AWI sõidurea vahetamise test, sõidukijuhi tähelepanu häirimituse mõõtmise meetod.
Information presentation principle II
Teabe esitamise põhimõte II
Internationally and/or nationally agreed standards relating to legibility, audibility, icons, symbols, words, acronyms and/or abbreviations should be used.
Kasutada tuleks rahvusvahelisi ja/või riiklikke loetavuse, kuuldavuse, märkide, sümbolite, sõnade, akronüümide ja/või lühendite standardeid.
Standards related to legibility, audibility and symbols prescribe geometrical and/or physical characteristics for information which is displayed visually and/or aurally and are intended to give information the highest probability of being easily comprehended by drivers in a large range of circumstances and environments.
Loetavuse, kuuldavuse ja sümbolite standardites on sätestatud teabe geomeetrilised ja/või füüsikalised näitajad ja nende eesmärk on sõidukijuhti mitmesugustes tingimustes ja olukordades võimalikult lihtsalt visuaalselt ja/või kuulmise kaudu teavitada.
The continuously increasing number of functions available to the driver makes it necessary to adopt the most common practice in the selection of symbols, icons, abbreviations and words for function identification.
Sõidukijuhi kasutatavate funktsioonide arvu pidev suurenemine on toonud kaasa vajaduse kehtestada valitud sümbolite, ikoonide, lühendite ja sõnade üldine kasutustava.
Good: Road signs are used on in-vehicle displays to augment traffic information
Hea: liiklusinfo edastamiseks kasutatakse sõidukisse paigaldatud näidikutel liiklusmärke.
Bad: Symbols and icons used in a navigation system are unique to a particular manufacturer and are not comprehended by a majority of drivers.
Halb: navigatsioonisüsteemis kasutatavad sümbolid ja märgid on igal tootjal erinevad ja enamik sõidukijuhte ei saa nendest aru.
The principle applies to all cues used to identify functionality and functions provided by information or communication systems in a vehicle.
Põhimõtet kohaldatakse kõikide näpunäidete suhtes, millega määratakse sõidukisse paigaldatud info- ja sidesüsteemide töö ja funktsioonid.
Verification by inspection, whether internationally and/or nationally agreed standards relating to legibility, audibility, icons, symbols, words, acronyms and/or abbreviations are used, taking into account the main relevant standards.
Kontrollimine toimub vaatluse teel, kasutatakse rahvusvahelisi ja/või riiklikke loetavuse, kuuldavuse, märkide, sümbolite, sõnade, akronüümide ja/või lühenditega seotud standardeid, arvesse võetakse asjaomaseid põhistandardeid.
ISO 15008 (2003) — Road Vehicles — Traffic Information and Control Systems (TICS) — Ergonomic Aspects of In-Vehicle Information Presentation (under revision)
ISO 15008 (2003) – Maanteesõidukid – Liiklusinfo- ja juhtimissüsteemid (TICS) – Sõidukis rakendatud teabeesituse ergonoomilised aspektid (läbivaatamisel)
Road Vehicles — Traffic Information and Control Systems (TICS) — Auditory Presentation of Information
ISO 15006 (2004) – Maanteesõidukid – Liiklusinfo ja juhtimissüsteemid – Teabe kuuldav esitus
Information presentation principle III
Teabe esitamise põhimõte III
Information relevant to the driving task should be accurate and provided in a timely manner.
Sõidutoiminguga seotud oluline teave peab olema täpne ja õigeaegne.
Information relevant to the driving task should be provided to the driver at the most appropriate moment and be sufficiently accurate to assist the driver in dealing adequately with the situation.
Sõidutoiminguga seotud olulise teabe peab esitama sõidukijuhile kõige sobivamal hetkel ja see peab olema piisavalt täpne, et sõidukijuhti olukorra lahendamisel tõhusalt abistada.
The driving task requires the driver to continuously monitor the environment to select relevant stimuli and to concentrate and focus attention on those stimuli which require an adjustment of his/her behaviour.
Sõidutoimingule vastavalt peab sõidukijuht ümbrust pidevalt jälgima ning valima asjaolud, millele kontsentreeruda ja millele tähelepanu pöörata, et oma käitumist vastavalt kohandada.
This adjustment depends on which action is most suitable for the situation and on the goals and priorities of the driver.
Kohandamine oleneb antud olukorras kõige asjakohasematest toimingutest ning sõidukijuhi eesmärkidest ja prioriteetidest.
The actions may involve changing speed, changing lane, warning others, etc.
Toimingute all mõeldakse kiiruse muutmist, sõidurea vahetamist, teiste liiklejate hoiatamist jne.
Correctly timed and accurate information reduces uncertainty by giving valid and clear answers to questions such as: ‘What?’‘When?’‘Where?’‘For how long?’ etc. The requirement of accuracy and timing of information also implies that it is necessary for the displayed message to match the driver's judgement of the environment.
Õigeaegse ja täpse teabega vähendatakse ebakindlust ning antakse õiged ja selged vastused sellistele küsimustele nagu: “Mis?”“Millal?”“Kus?”“Kui kaua?” jne. Täpse ja õigeaegse teabe nõue eeldab, et edastatud sõnum langeb kokku sõidukijuhi poolt olukorrale antud hinnanguga.
Therefore, information should not conflict with, for instance, road signs.
Seega ei tohi teave olla vastuolus näiteks liiklusmärkidega.
Systems providing ill-timed and/or incorrect information may create safety critical driver distraction and frustration.
Süsteemid, mis esitavad halvasti ajastatud ja/või ebaõiget teavet võivad sõidukijuhtide tähelepanu ohtlikult häirida ja ärritada.
Good: The distance to the next manoeuvre is provided exactly at the point where the driver needs to know if a manoeuvre is to be undertaken and which manoeuvre it should be.
Hea: Järgmise sõidumanöövrini jäänud vahemaa teatatakse täpselt selles punktis, kus sõidukijuht peab teadma, kas ta hakkab seda manöövrit sooritama ja milline see manööver peab olema.
Bad: Direction instructions from a navigation system are displayed well after the manoeuvre needs to be performed.
Halb: Navigatsioonisüsteem edastab juhised pärast seda, kui manööver oleks pidanud algama.
The principle applies to all auditory and visual time-critical information from information and communication systems.
Põhimõtet kohaldatakse info- ja sidesüsteemide poolt kuuldava ja nähtava teabe suhtes, mille ajastatus on oluline.
Verification by inspection, whether the information provided by the system is sufficiently correct and presented at the expected point of time.
Vaatluse teel kontrollitakse, kas süsteem edastab piisavalt täpse teabe täpselt eeldataval ajahetkel.
Result: Yes/No.
Tulemus: Jah/Ei.
Information presentation principle IV
Teabe esitamise põhimõte IV
Information with higher safety relevance should be given higher priority.
Ohutusega enam seotud teave on kõrgema prioriteediga.
The driver may need to perceive and act on safety-relevant information within a short timescale.
Sõidukijuht peab kiiresti mõistma ohutusega seotud teavet ja tegutsema selle alusel.
Such information therefore needs to be presented as rapidly as possible and should not be delayed by more routine information.
Selline teave esitatakse nii kiiresti kui võimalik ja ei tohi rutiinse teabe tõttu hilineda.
Information priority from the point of view of safety-relevance depends on its urgency and criticality (i.e. severity of the consequences if the information is not acted upon).
Ohutusega seotud teave on prioriteene ning sõltub pakilisusest ja kriitilisusest (st oleneb võimalike tagajärgede tõsidusest, kui teabe alusel ei tegutseta).
These factors, in turn, also depend on the driving situation as explained in ISO/TS 16951.
Nende asjaolud olenevad omakorda liiklusolukorrast, nagu on selgitatud standardis ISO/TS 16951.
Where information is generated off-board (from the roadside or remote system) prioritisation cannot take account of the driving situation and only a more generic priority allocation is possible.
Kui teave ei pärine sõidukist (vaid maantee- või kaugjuhtimissüsteemist), siis ei saa prioriteedi määramisel arvestada liiklusolukorraga ja määratlus antakse üldise prioriteedi alusel.
Where information is derived from autonomous vehicle systems, or where external and on-board information can be combined, the possibility of appreciating the driving situation exists and message priority can be refined.
Kui teave pärineb eraldi sõidukisüsteemist või kui välist ja pardateavet saab ühendada, on võimalik sõiduolukorda hinnata ja sõnumi prioriteeti täpsustada.