natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For off-board information, the dynamic information providers (service providers) should implement an information dissemination strategy which ensures — apart from currency and reliability — transmission priority to messages with highest importance.
Sõidukivälise teabe jaoks peavad dünaamilise teabe edastajad (teenusepakkujad) rakendama teabe levitamise strateegiat, mis tagab – ajakohasusest ja usaldusväärusest olenemata – tähtsamate sõnumite edastamise.
In-vehicle systems need to recognise incoming safety-relevant messages and treat them accordingly.
Sõidukisse paigaldatud süsteemid peavad ära tundma sissetulevad ohutussõnumid ja neid vastavalt töötlema.
Safety relevance of information may not always be easily determined and not all information may be technically available for prioritization.
Ohutusteabe olulisus ei ole alati lihtsalt kindlaksmääratav ja kogu teave ei ole prioriteetide määramiseks tehniliselt kättesaadav.
Good: Information concerning manoeuvring around a complex intersection is given priority over an incoming telephone call.
Hea: teave keerulisel ristmikul sooritatava sõidumanöövri kohta on kõrgema prioriteediga kui sissetulev telefonikõne.
Bad: A high-priority message concerning ice at the current location is prevented from immediate delivery because the information screen is in the process of displaying a message concerning distant traffic congestion.
Halb: olulist sõnumit kiilasjää kohta antud piirkonnas hoitakse natuke aega kinni, sest näidik edastab sõnumit kaugemal tekkinud liiklusummiku kohta.
The principle applies to systems that provide dynamic information (i.e. information that changes as a result of conditions immediately surrounding the vehicle or traffic conditions more generally).
Põhimõtet kohaldatakse süsteemide suhtes, mis edastavad muutuvat teavet (st teavet, mis muutub olenevalt sõidukit vahetult ümbritsevatest tingimustest või üldistest liiklustingimustest).
Verification by inspection whether priority of information is taken into account.
Vaatluse teel kontrollitakse, kas arvestatakse teabe olulisust.
Information presentation principle V
Teabe esitamise põhimõte V
System generated sounds, with sound levels that can not be controlled by the driver, should not mask audible warnings from within the vehicle or the outside.
Süsteemi helisignaalid, mille tugevust sõidukijuht reguleerida ei saa, ei tohi varjutada sõidukist või väljastpoolt tulevaid kuuldavaid hoiatusi.
Auditory information at a sound level which is too high may affect driving or road safety by masking significant and important warning sounds concerning road and vehicle safety.
Kuuldav teave, mille helitase on liiga tugev, võib mõjutada sõidu- või liiklusohutust, kui ta varjab tähendusega olulisi hoiatussignaale maantee või sõiduki ohutuse kohta.
In addition, improperly designed sounds might result in driver distraction and annoyance.
Lisaks võib valesti rakendatud helisignaal juhtida sõidukijuhi tähelepanu kõrvale ja häirida teda.
Therefore, auditory information needs to be designed such that it does not mask warning sounds from the interior or exterior to the driver.
Seetõttu tuleb kuuldava teabe esitus projekteeritakse selliselt, et see ei varjuta sõidukijuhile mõeldud sõidukist ja väljastpoolt sõidukit pärinevaid hoiatussignaale.
Any system, including audio systems, should bear in mind the effect the system could have on the driver before being introduced.
Enne mis tahes süsteemi, sealhulgas audiosüsteemi paigaldamist tuleks arvestada süsteemi mõju sõidukijuhile.
This can be achieved in a number of ways including:
Seda on võimalik saavutada mitmel viisil, sealhulgas:
The sounds produced by the system are not at such a level that warning sounds are likely to be masked;
süsteemi edastatud helisignaalid ei ole nii valjud, et varjata hoiatussignaale;
The duration of the sounds is sufficiently short that warnings are not missed;
helisignaalide kestus on piisavalt lühike, et hoiatused ei jääks märkamata;
Intermittent sounds are such that the interval between them is long enough for warnings to be received by the driver.
katkendlike helisignaalide vahel on piisavalt pikad pausid, et sõidukijuht kuuleks hoiatussignaale.
Good: Auditory signals from the system are set at a level that is below the sound level of warnings from within and outside the vehicle.
Hea: Süsteemi kuuldavad signaalid on reguleeritud nõrgemale helitasemele kui hoiatussignaalid sõiduki sees ja väljas.
Bad: An incoming telephone call is at a very high sound level liable to mask warnings, and out of the driver's control.
Halb: Sissetuleva telefonikõne helisignaal on väga tugev, see võib varjata hoiatussignaale ja sõidukijuht ei saa seda reguleerida.
The principle applies to all audible sounds from information- and communication systems with sound levels that can not be controlled by the driver, either from in-vehicle systems, after-market or nomadic devices, or as a result of information received through communication with the outside world.
Põhimõtet kohaldatakse kõikide info- ja sidesüsteemide kuuldavate helisignaalide suhtes, mille helitaset sõidukijuht ei saa reguleerida ja mis pärinevad sõidukisse paigaldatud süsteemidest, järelturu- või teisaldatavatest seadmetest, või mis tulenevad välismaailmaga suhtlemisest saadavast teabest.
Verification by inspection whether warnings are still clearly perceptible while the system produces uncontrollable sound levels.
Vaatluse teel kontrollitakse, kas hoiatussignaalid on piisavalt hästi kuuldavad, kui süsteem toodab mittereguleeritava helitugevusega signaale.
ISO 15006 (2004) — Road Vehicles — Traffic Information and Control Systems (TICS) — Auditory Presentation of Information.
ISO 15006 (2004) – Maanteesõidukid – Liiklusinfo ja juhtimissüsteemid (TICS) – Teabe kuuldav esitus.
Interface with displays and controls
Näidikute ja juhtimisseadistega liides
Interaction with displays and controls principle I
Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime põhimõte I
The driver should always be able to keep at least one hand on the steering wheel while interacting with the system.
Sõidukijuht peaks süsteemiga suhtlemise ajal saama hoida alati vähemalt üht kätt roolil.
This principle is concerned with interfaces which require the driver to provide manual control inputs (e.g. using buttons or knobs).
Põhimõte kehtib liideste kohta, mille kasutamine eeldab sõidukijuhi poolt käsitsijuhtimist (nt. lülitid ja nupud).
There are driving situations which require the driver to have precise control of the vehicle's steering and this can be achieved most effectively with both hands on the steering wheel.
Teatud sõiduolukordades peab sõidukijuht rooli liikumist täpselt kontrollima ja see saavutatakse kõige tõhusamalt hoides rooli kahe käega.
For other driving situations, one hand on the steering wheel is acceptable as long as the other hand is immediately available for steering if circumstances demand it.
Teistes sõiduolukordades on lubatav, et sõidukijuhi üks käsi on roolil ja kui olukord seda nõuab, siis saab teise käe kohe juhtimiseks vabastada.
That leads to the consideration that handheld devices are not recommended for use whilst driving.
Sellest tulenevalt võib järeldada, et sõidu ajal ei ole soovitav kasutada käeshoitavaid seadmeid.
To be in accord with this Principle, the system should be designed such that only one hand is needed away from the steering wheel to interact with the system leaving one hand remaining on the steering wheel.
Põhimõttele vastamiseks peab süsteemi projekteerima selliselt, et üks käsi võib olla roolilt ära ja seda kasutatakse süsteemiga suhtlemiseks ning teine vaba käsi hoiab rooli.
In addition, if one hand must be removed from the steering wheel to undertake the interface, the other hand should not simultaneously be needed for interface (e.g. for operating fingertip controls).
Kui ühe käe peab liidese kättevõtmiseks roolilt eemaldama, siis teist kätt ei saa samal ajal liidese käsitsemiseks (nt sõrmedega juhtimisseadiste vajutamiseks) kasutada.
Good: A control device that is securely mounted in a conveniently positioned holder and can be used one-handed without removal from the holder.
Hea: Juhtimisseadis, mis on mugavas asendis kindlalt hoidikusse paigaldatud ja mida saab ilma hoidikust eemaldamata ühe käega kasutada.
Bad: An unfixed control device that the driver needs to hold in his hand while interacting.
Halb: Kinnitamata juhtimisseadis, mida sõidukijuht peab suhtlemise ajal käes hoidma.
All information and communications systems.
Kõik info- ja sidesüsteemid.
Verification by inspection whether the driver can operate the system with only one hand.
Vaatluse teel kontrollitakse, kas sõidukijuht saab süsteemi ühe käega kasutada.
Interaction with displays and controls principle II
Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime põhimõte II
The system should not require long and uninterruptible sequences of manual-visual interfaces.
Süsteemis ei tohiks kasutada pika ja pideva teabejadaga käsitsijuhitavaid ja nähtavat teavet edastavaid liideseid.
If the sequence is short, it may be uninterruptible.
Kui teabejada on lühike, siis võib see olla pidev.
The principle allows for uninterruptible sequences of interfaces as long as they are short whereas long sequence of interfaces should be interruptible by the driver.
Põhimõte lubab lühikesi pideva teabejadaga liideseid, aga liidese pika teabejada peab sõidukijuht saama katkestada.
This means that the system should not delete any driver input during interruption unless the sequence of interfaces is short or a sufficiently large time-out period has passed.
See tähendab seda, et süsteem ei tohi katkestamise ajal kustutada sõidukijuhi sisestatud teavet, välja arvatud juhul, kui liidese teabejada on lühike või kui on möödunud piisavalt pikk aeg.
If a driver is aware that a sequence of interfaces is ‘interruptible’, there will be a greater tendency to attend to developing traffic situations in the knowledge that the system interface can be completed when the traffic situation has been attended to.
Kui sõidukijuht teab, et liideste teabejada saab katkestada, võib sõidukijuht liiklusolukorra lahendada, teades, et süsteemi liidesega saab pärast liiklusolukorra lahendamist edasi tegeleda.
On the other hand an interface may be uninterruptible if it is short in order to avoid an additional input for returning the system's state to normal.
Teisalt võib liidese teabejada olla mittekatkestatav, kui tegemist on lühikese teabejadaga, et vältida süsteemi algolekusse ennistamiseks lisateabe sisestamist.
A well established example is a two- or three-step interface for changing the sound settings of a conventional radio.
Hea näide on kahe- või kolmeetapiline liides, mida kasutatakse raadio heliseadistuse muutmiseks.
Good: A sequence of interfaces for looking up traffic information can be interrupted without the system changing its state.
Hea: Liiklusteabe otsimise liideste teabejada võib katkestada ilma süsteemi olekut muutmata.
Only a few of the ‘short-sequence-interfaces’, 3 button presses or less, have a 10-second-time-out period.
Ainult vähestel “lühikestel teabejadadel” (kolm või vähem nupuvajutust) on kümnesekundiline väljalülitus.
Bad: Key presses when entering a telephone number must not be more than 5 seconds apart or all previously entered numbers are cancelled.
Halb: Telefoninumbri sisestamisel ei tohi klahvivajutuste vahe ületada viis sekundit, muidu kustutatakse eelnevalt sisestatud numbrid.
The principle applies to systems with manual-visual sequences of interfaces, i.e. the function requires more than one input (by inspection).
Põhimõtet kohaldatakse käsitsi sisestatava ja visuaalselt kontrollitava andmejadaga liidesega süsteemide suhtes, st funktsioon eeldab rohkem kui ühte sisestust (ja jälgimist).
It does not apply to speech-based systems.
Seda ei kohaldata hääljuhtimisega süsteemide suhtes.
Analyse whether the sequence of interfaces can be considered as short taking into account the following dimensions of an interface:
Uuritakse, kas andmejada võib pidada lühikeseks, seejuures arvestatakse liidese järgimisi näitajaid:
the number of individual control inputs (e.g. less than 4-5 button presses);
igakordne sisestuste arv (nt vähem kui 4-5 nupulevajutust);
the complexity of the interface (e.g. less than 2 menu changes);
liidese keerukus (nt vähem kui 2 menüüvahetust);
the time to make the control inputs;
sisestamiseks kuluv aeg;
the visual intensity of the interface.
liidese visuaalne intensiivsus.
Inspection whether system state changes when interrupting those sequences of interfaces identified to be long by step 1.
Vaatlus, kas süsteemi seisund muutub, kui 1. etapi põhjal pikad andmejadad katkestada.
Visual intensity of interface: see ISO FDIS 16673 on occlusion.
Liidese visuaalne intensiivsus: vt standard ISO FDIS 16673 oklusiooni kohta.
Interaction with displays and controls principle III
Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime põhimõte III
The driver should be able to resume an interrupted sequence of interfaces with the system at the point of interruption or at another logical point.
Sõidukijuht peab olema võimeline süsteemis katkemise kohast või mõnest muust loogilisest kohast taastama katkenud andmejada.
If partly entered data disappears when an input sequence is interrupted, the driver may be incited to achieve the full sequence even if the driving situation requires full attention.
Kui osaliselt sisestatud andmed sisestuse katkemisel kaovad, võib sõidukijuht soovida sisestamist jätkata isegi siis, kui liiklusolukord nõuab kogu tähelepanu.
The principle requires that the driver is given the possibility of continuing an interrupted sequence of interfaces (with no need to restart it) either from the point of interruption, or from another previously completed step.
Põhimõte nõuab, et sõidukijuhil peab olema võimalik jätkata katkenud andmejada kas katkemise kohast või alates eelmisest etapist (ilma seda uuesti alustamata).
When the driver resumes the sequence, it may happen that some events have made the point of interruption no longer relevant.
Kui sõidukijuht andmejada taastab, siis võib juhtuda, et vahepeal toimunud sündmuste tõttu ei ole katkemise koht enam oluline.
In such cases, the logical point provided by the system will simplify the task and lessen the workload.
Sellisel juhul lihtsustab süsteemi loogiline taastuspunkt toimingut ja vähendab töökoormust.
Good: The driver can interrupt entering a phone number, look for several seconds at the road scene and then complete the partly entered number.
Hea: sõidukijuht võib telefoninumbri sisestamise katkestada, jälgida mitme sekundi jooksul teed ja seejärel osaliselt sisestatud numbri lõpuni sisestada.
Bad: When the driver is reading a list of traffic messages and interrupts viewing half way through the list, the system cancels the list after a short time-out period.
Halb: kui sõidukijuht jätab liiklussõnumite nimekirja lugemise pooleli, kustutab süsteem selle peagi.
Consequently the driver needs to ‘call’ the list again in order to resume reading.
Seega peab sõidukijuht lugemise jätkamiseks nimekirja uuesti kuvama.
All information and communication systems with sequences of interfaces.
Kõik andmejadaga info- ja sidesüsteemid.
Inspection whether the system state changes after interrupting a sequence of interfaces.
Vaatluse abil selgitatakse, kas süsteemi seisund muutub pärast andmejada katkestamist.
If no, check/assess that the resuming point is logical.
Eitava vastuse korral tuleb kontrollida/hinnata, kas jätkamiskoht on loogiline.
Verification of this requires assessment and judgement
Kontrollimine eeldab analüüsi ja hinnangut.
Interaction with displays and controls principle IV
Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime põhimõte IV
The driver should be able to control the pace of interface with the system.
Sõidukijuht peab olema võimeline süsteemiga suhtlemise kiirust juhtima.
In particular the system should not require the driver to make time-critical responses when providing inputs to the system.
Andmete süsteemi sisestamise ajal ei tohi süsteem nõuda sõidukijuhilt kiireloomulisi otsuseid.
Interface with the system refers here to making input by a control action, or by voice, into the system, either at the driver's initiative or as a response to displayed information initiated by the system itself.
Süsteemiga suhtlemine tähendab antud juhul andmete sisestamist süsteemi juhttoimingu või häälkäskluse abil kas sõidukijuhi enda initsiatiivil või süsteemi poolt kuvatud teabe alusel.
The provision of an appropriate response usually requires the driver to perceive and process information before deciding on the correct action.
Reageerimine eeldab tavaliselt, et sõidukijuht võtab teabe vastu ja töötleb seda enne õige otsuse langetamist.
This pre-supposes that the situation develops such that the driver has sufficient time and mental resources available.
See omakorda eeldab, et sõidukijuhil on antud olukorras piisavalt aega ja vaimseid ressursse.
As systems are not actually available which can predict the level of driver workload in a continuous and reliable manner, for the sake of safety and convenience it should be for the driver alone to decide when he/she is ready to respond to the system.
Kuivõrd süsteeme, mis suudaks alati ja usaldusväärselt ennustada sõidukijuhi töökoormust, ei ole veel olemas, peab ohutuse ja mugavuse tagamiseks sõidukijuht ise otsustama, millal ta on valmis süsteemile vastama.
Time critical responses are responses which must be made by the driver within a short imposed time window.
Kiireloomuline reageerimine on selline, mille korral sõidukijuht peab tegutsema lühikese kindlaksmääratud aja jooksul.
The driver is able to control the pace if he/she always remains in command of the time before which an input must be provided and the time for which the output is displayed.
Sõidukijuht on võimeline kiirust juhtima siis, kui ta saab reguleerida aega, mille jooksul peab sisestus olema tehtud ja aega, mille jooksul andmeid kuvatakse.
Exceptions:
Erandid:
If the information displayed is directly related to the immediate driving situation (e.g. the precise speed of the vehicle, the distance to the next turn — which determines the time for which a displayed route direction is valid, etc.);
Kuvatud teave on otseselt seotud vahetu liiklusolukorraga (nt sõiduki täpne kiirus, kaugus järgmise pöördeni, mis määrab aja, mille jooksul kuvatud marsruudijuhend kehtib, jne.);
If the system provides assistance to help the driver to escape from hazards or avoid mistakes and requires the driver to react within a specific time;
süsteem aitab sõidukijuhil ohte ja vigu vältida ning eeldab, et sõidukijuht reageeriks teatava aja jooksul;
The second click on an input device, which requires a double click, as a specific signal is acceptable;
konkreetse signaali sobivust kinnitav vastus sisendseadme abil, mis eeldab sobivuse kinnitamist uue nupuvajutusega;
Inputs provided by the same control giving different results depending on the duration of the control activation (e.g. a button kept pressed for several seconds for radio station storage) are not within the scope of this principle.
ühe ja sama juhtimisseadise sisendandmed, mille funktsioon sõltub kasutusajast (nt mitme sekundi jooksul allavajutatud nupp raadiojaamade salvestamiseks), ei kuulu selle põhimõtte rakendamisalasse.
Good: The driver can choose to listen to incoming touristic messages when the situation permits and messages are not automatically presented to the driver when they arrive.
Hea: sõidukijuht saab valida ja kuulata sissetulevaid reisisõnumeid, kui olukord seda lubab, sõnumeid ei esitata automaatselt.
Bad: Confirmation or rejection of a re-routing proposal of a navigation system due to traffic problems is available only for a few seconds before re-routing automatically starts.
Halb: Liiklusprobleemide tõttu navigatsioonisüsteemi reisimarsruudi muutmise kinnitamine või tagasilükkamine on võimalik ainult mõne sekundi jooksul enne automaatset ümbersuunamist.
Systems which provide information not directly related to the immediate driving situation.
Süsteemid, mis annavad sõiduolukorraga otseselt mitteseotud teavet.
(Compare exceptions under explanation)
(vt erandid selgituse järel)
Inspection, whether the driver can interact with the system at his own pace, i.e. can he decide when to provide an input and how long information is displayed?
Kontrollida vaatluse teel, kas sõidukijuht saab oma valitud tempos süsteemiga suhelda, st saab otsustada, millal andmeid sisestada ja kui kaua teavet kuvada.
Result = Yes/No
Tulemus = jah/ei
Interaction with displays and controls principle V
Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime põhimõte V
System controls should be designed such that they can be operated without adverse impact on the primary driving controls.
Süsteemi juhtimisseadised peaksid olema projekteeritud nii, et neid on võimalik kasutada ilma esmastele juhtimisseadistele vastupidist mõju osutamata.
This principle addresses the relationship between the primary driving controls and the system controls in order to avoid an unintended interference of operation.
Käesolev põhimõte käsitleb seoseid sõiduki esmaste juhtimisseadiste ja süsteemi juhtimisseadiste vahel, välistades nendevahelised soovimatud mõjud.
This means that the location, kinematics, control forces and control travel of a system control should be designed such that its operation does neither hinder an intended nor facilitate an unintended primary control input.
See tähendab, et süsteemi juhtimisseadise asukoht, kinemaatika, juhtimistoimingul rakendatav jõud ja juhtimiseks vajalikud liigutused peavad olema kavandatud sellistena, et süsteemi kasutamine ei takista esmase juhtimisseadise kasutamist ega võimalda soovimatut sisestust.
Good: The most frequently used controls of the system are located within fingertip reach from the steering wheel rim.
Hea: Kõige sagedamini kasutatavad süsteemi juhtimisseadised asuvad rooliratta servast sõrmeliigutuse kaugusel.
Bad: A rotary control with concentric axis on the steering wheel, which requires a momentum for operation that may also induce a change in steering angle.
Halb: Roolil on kontsentrilise teljega pöördjuhtlüliti, mille kasutamiseks vajalik pöördemoment võib põhjustada roolinurga muutust.
All systems intended to be used while driving, especially nomadic devices and aftermarket systems.
Kõik süsteemid, mis on mõeldud kasutamiseks sõidu ajal, eriti teisaldatavad seadmed ja järelturu süsteemid.
Verification by inspection whether system operation interferes with operation of primary driving controls resulting in an unintended effect on vehicle motion.
Vaatluse teel kontrollitakse, kas süsteemi töö segab esmaseid juhtimisseadiseid, mis avaldab soovimatut mõju sõiduki liikumisele.
ISO 4040 (2001) Road vehicles — Location of hand controls, indicators and tell-tales.
ISO 4040 (2001) Maanteesõidukid – Käsijuhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute asukoht.
Interaction with displays and controls principle VI
Näidikute ja juhtimisseadiste koostoime põhimõte VI
The driver should have control of the loudness of auditory information where there is likelihood of distraction.
Sõidukijuht peaks saama juhtida kuuldava teabe helitugevust, kui on oht juhtida tähelepanu kõrvale.
To have control of auditory information means that the driver can adjust the volume and mute the sound to a virtually unperceivable level.
Kuuldava teabe helitugevuse juhtimine tähendab, et sõidukijuht saab reguleerida heli valjust ja summutada heli praktiliselt kuuldamatuks.
Distraction is the capture of significant driver attention by stimulations which can arise from non driving-relevant information, or from driving-relevant information presented in such a way that the stimulation attracts more driver attention than needed.
Tähelepanu kõrvalejuhtimine on sõidukijuhi tähelepanu oluline häirimine asjaoludega, mis tulenevad sõitmisega mitteseotud teabest või olulisest sõitmisega seotud teabest, mida esitatakse sellisel viisil, et see äratab rohkem tähelepanu kui vaja.
This undesirable capture of driver attention may be caused by the frequency of the stimulus, its duration, its intensity and, more generally, by its irrelevance to the driving task and may subsequently cause irritation.
Sellist sõidukijuhi tähelepanu kõrvalejuhtimist põhjustab häiriva faktori esinemise sagedus, kestus, intensiivsus ja üldiselt ka selle vähene seos sõidutoiminguga, mis võivad põhjustada täiendavat ärritust.