natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The European vehicle manufacturing and supply industries, which design and/or provide and/or fit in-vehicle information and communication systems, whether original equipment providers or after sales system providers, including importers and nomadic devices suppliers, should comply with the attached updated European Statement of Principles and should enter into a voluntary agreement on this matter within a period of nine months from the publication of this Recommendation;
Sõidukeid tootvad või tarnivad Euroopa ettevõtted, kes projekteerivad ja/või tarnivad ja/või paigaldavad sõidukisiseseid info- ja sidesüsteeme, hoolimata sellest, kas tegemist on originaalseadmete või järelturusüsteemide tarnimisega, ning ka importijad ja teisaldatavate seadmete tarnijad peavad vastama lisatud uuendatud Euroopa põhimõtetele ning peavad sõlmima sellekohase vabatahtliku kokkuleppe üheksa kuu jooksul alates käesoleva soovituse avaldamisest.
Professional organisations related to transport (e.g. transport companies, vehicle rental companies) should commit to these principles within the same time frame;
Transpordiga seotud kutseorganisatsioonid (nt transpordiettevõtted, sõidukeid rentivad ettevõtted) peavad võtma sama ajavahemiku jooksul kohustuse kõnealuseid põhimõtteid järgida.
Member States should monitor activities linked to HMI, disseminate the updated version of the statement of principles towards all relevant stakeholders, encourage them to adhere to these Principles.
Liikmesriigid peavad jälgima inimene-masin liidesega seotud tegevusi, levitama uuendatud põhimõtteid kõikidele asjaomastele huvirühmadele ning innustama neid kõnealuseid põhimõtteid järgima. Vajadusel peaksid liikmesriigid oma tegevusi arutama ja kooskõlastama komisjoni, e-ohutuse foorumi või teiste asjakohaste foorumite kaudu (teisaldatavate seadmete foorum jne).
Where appropriate, they should discuss and co-ordinate their actions through the Commission, the eSafety Forum or other appropriate forums (nomadic devices forum etc); Member States should perform a continuous evaluation and monitoring of the impact of the European Statement of Principles of 2006 and report to the Commission about the dissemination activities carried out as well as the results of the application of the 2006 Principles within a period of 18 months from their publication.
Liikmesriigid peavad pidevalt hindama ja jälgima 2006. aasta Euroopa põhimõtete mõju ning peavad 18 kuu jooksul alates põhimõtete avaldamisest esitama komisjonile aruande levitamistegevusest ning 2006. aasta põhimõtete kohaldamise tulemustest.
Done at Brussels, 22 December 2006.
Brüssel, 22. detsember 2006,
UPDATED VERSION OF THE EUROPEAN STATEMENT OF PRINCIPLES ON HUMAN MACHINE INTERFACE (HMI) FOR IN–VEHICLE INFORMATION AND COMMUNICATION SYSTEMS
EUROOPA PÕHIMÕTETE UUENDATUD VERSIOON SÕIDUKISISESTE INFO- JA SIDESÜSTEEMIDE INIMENE-MASIN LIIDESE (HMI) KOHTA
DEFINITION AND OBJECTIVES
MÕISTE JA EESMÄRGID
This statement of principles summarises essential safety aspects to be considered for the Human Machine Interface (HMI) for in-vehicle information and communication systems.
Käesolevas avalduses põhimõtete kohta antakse ülevaade sõidukisse paigaldatud info- ja sidesüsteemide inimene-masin liidese (HMI) ohutuse olulistest aspektidest.
This updated text version 2006 replaces the previous one elaborated in 1999.
Uuendatud 2006. aasta tekstiversioon asendab eelmist 1999. aastal täiustatud varianti.
These principles promote the introduction of well designed systems into the market, and by taking into account both the potential benefits and associated risks they do not prevent innovation of the industry.
Kõnealused põhimõtted toetavad hästikavandatud süsteemide turuletoomist, mis nii potentsiaalseid eeliseid kui ka kaasnevaid riske silmas pidades ei takista tööstusuuendusi.
These principles presume that those applying them have technical knowledge of the products as well as access to resources necessary to apply the principles in designing these systems.
Kõnealused põhimõtted eeldavad, et nende rakendajal on nii tehnilised teadmised toote kohta kui ka juurdepääs vajalikele ressurssidele, mis on vajalikud süsteemide projekteerimiseks kõnealuste põhimõtete kohaselt.
Considering that the driver's primary task is the safe control of the vehicle in a complex and dynamic traffic environment, the primary goal of the principles is to fulfil this requirement.
Arvestades, et sõidukijuhi esmane ülesanne on sõiduki ohutu juhtimine keerulises ja muutuvas liiklusolukorras, on põhimõtete peamine eesmärk kõnealuse nõude täitmine.
These principles also take into account the capabilities and constraints of all stakeholders in their efforts in the design, installation and use of in-vehicle information and communications systems.
Käesolevad põhimõtted arvestavad ka kõikide sidusrühmade võimaluste ja piirangutega nende püüdlustes sõidukisse paigaldatud info- ja sidesüsteemide projekteerimisel, paigaldamisel ning kasutamisel.
They are applicable to the development process, addressing issues like complexity, product costs and time to market, and in particular take into account small system manufacturers.
Põhimõtteid kohaldatakse arendustegevuses, kui lahendatakse probleeme nagu keerukus, toote maksumus ja turustamise aeg, seejuures arvestatakse eriti väikesüsteemide tootjatega.
Since the driver finally decides whether (s)he buys and uses e.g. an integrated navigation system, a nomadic device or a paper map, the intention is to promote a good HMI design rather than prohibit the inclusion of some functionalities by simplistic pass/fail criteria.
Kuivõrd sõidukijuht otsustab lõpuks ise, kas osta ja kasutada nt integreeritud navigatsioonisüsteem, teisaldatav seade või paberkaart, siis on eesmärk pigem hea inimene-masin liidese (HMI) väljaarendamine kui mõnede funktsioonide lihtsal katse/eksitusmeetodil keelamine.
The principles are not a substitute for any current regulations and standards, which should always be taken into consideration.
Põhimõtted ei asenda kehtivaid määrusi ja standardeid, millega peab alati arvestama.
These principles apply primarily to in-vehicle information and communication systems intended for use by the driver while the vehicle is in motion, for example navigation systems, mobile phones and traffic and travel information systems (TTI).
Käeolevad põhimõtted kehtivad eelkõige sõidukisse paigaldatud info- ja sidesüsteemide kohta, mida sõidukijuht sõiduki liikumise ajal kasutab, nagu navigatsioonisüsteemid, mobiiltelefonid, liiklus- ja reisiinfosüsteemid.
Due to a lack of comprehensive research results and scientific proof, they are not intended to apply to systems that are voice controlled or to systems providing vehicle braking stabilization (such as ABS and ESP) or to system functionality providing information, warnings or support that requires immediate driver action (e.g. Collision Mitigation Systems, Night vision) sometimes referred to as Advanced Driver Assistance Systems (ADAS).
Kuivõrd puuduvad komplekssed uurimistulemused ja teaduslikud andmed, ei plaanita nende rakendamist hääljuhtimisega süsteemides või süsteemides, mis tagavad sõiduki stabiilse pidurduse (nt ABS ja ESP), või süsteemi funktsioonide puhul, millega edastatakse teavet, hoiatusi ja tugiteenuseid, mis eeldavad sõidukijuhi vahetut tegutsemist (nt kokkupõrget pehmendav süsteem, öönägemissüsteem), millele mõnikord osutatakse kui kaasaegsele sõidukijuhi abisüsteemile – Advanced Driver Assistance Systems (ADAS).
ADAS are fundamentally different and require additional considerations in terms of Human Machine Interface.
ADAS on põhimõtteliselt teistsugune ja eeldab erinevat lähenemist inimene-masin liidesele.
However, some of the principles may provide assistance in designing ADAS.
Mõned põhimõtted võivad olla ADASi projekteerimisel siiski abiks.
The principles apply to all parts and aspects of all systems that are intended for interface with the driver while driving and also to certain other components.
Põhimõtteid kohaldatakse sõidukijuhi poolt liikluses kasutatavate süsteemide kõikide osade ja funktsioonide ning ka mõnede muude komponentide suhtes.
They also have provisions for systems and their functionality that should not be used while driving.
Need sisaldavad ka sätteid selliste süsteemide ja nende töö kohta, mida sõidukijuht ei tohi sõidu ajal kasutada.
In these principles, ‘system’ refers to the functions and parts, such as displays and controls, which constitute the interface between the in-vehicle system and the driver.
Käesolevates põhimõtetes osutab mõiste “süsteem” funktsioonidele ja detailidele nagu näidikud ja juhtimisseadised, mis moodustavad sõidukisse paigaldatud süsteemi ja sõidukijuhi vahelise liidese.
The scope of the principles excludes head-up displays and aspects not related to HMI, such as the electrical characteristics, material properties and legal aspects not related to safe use.
Põhimõtete rakendusalasse ei kuulu esiklaasiindikaatorid ja inimene-masin liidesega seotud aspektid nagu elektrilised näitajad, materjalide omadused ja õiguslikud aspektid, mis ei ole seotud ohutu kasutamisega.
Some principles make a distinction between system use ‘while driving’ (also called ‘while the vehicle is in motion’) and other use.
Mõnede põhimõtete puhul tehakse vahet süsteemi kasutamisel “sõidu ajal” (nimetatakse ka “sõiduki liikumise ajal”) ja muul ajal.
Where no distinction is made, the principles refer only to system use by the driver while driving.
Kui erinevus puudub, siis kehtivad põhimõtted ainult süsteemi kasutamise puhul sõidukijuhi poolt sõidu ajal.
The principles apply specifically to vehicles of class M and N. The principles apply to both portable and permanently installed systems.
Põhimõtted kehtivad konkreetselt M ja N klassi mootorsõidukite kohta. Põhimõtteid kohaldatakse nii teisaldatavate kui püsivalt paigaldatud süsteemide suhtes.
The principles are intended to apply to systems and functionalities in OEM- , after-market-, and nomadic systems.
Põhimõtteid kavandatakse kohaldada originaalseadmete tootja (OEM), järelturu või portatiivsete süsteemide ja funktsioonide suhtes.
The principles apply to HMI functionality independent of the degree of integration between systems.
Põhimõtteid kohaldatakse inimenemasin liidese töö suhtes ja need ei olene süsteemidevahelise integratsiooni astmest.
In general, a number of industries and organisations are involved in designing, producing and providing parts of such systems and the associated services, including, for example:
Mitmed tööstusharud ja organisatsioonid on selliste süsteemiosade projekteerimise, tootmise ja detailide tarnimisega ja teenustega seotud, sealhulgas:
Vehicle manufacturers offering in-vehicle devices with information and communication functionality;
mootorsõidukite tootjad, kes pakuvad info- ja sidefunktsiooniga seadmeid sõidukisse paigaldamiseks;
After-market system and service producers;
järelturu süsteemi ja teenustepakkujad;
Providers of nomadic devices, intended to be used by a driver while driving;
tarnijad, kes pakuvad teisaldatavaid seadmeid sõidukijuhile sõiduajal kasutamiseks;
Manufacturers of parts enabling the use of nomadic devices by the driver while driving (e.g. cradles, interfaces and connectors);
tootjad, kelle toodetud detailid võimaldavad sõidukijuhtidel sõiduajal teisaldatavaid seadmeid kasutada (nt hoidikud, liidesed ja pistikud);
Service providers including software providers or broadcasters of information meant to be used by the driver while driving, e.g. traffic, travel and navigation information, radio programmes with traffic information.
teenusepakkujaid, sealhulgas tarkvaratarnijad või teabelevitajad, kes pakuvad sõidu ajal sõidukijuhile teenust, nt liiklus-, reisi- ja navigatsiooniteavet, liiklusteabega raadioprogramme.
EXISTING PROVISIONS
OLEMASOLEVAD SÄTTED
The principles are not a substitute for regulations and standards and these should always be taken note of and used.
Põhimõtted ei asenda määruseid ja standardeid, mida peab alati järgima ja kasutama.
All standards are subject to revision, and users of this statement of principles should apply the most recent editions of the standards indicated here.
Kõiki standardeid vaadatakse aeg-ajalt läbi ja käesolevate põhimõtete kasutajad peavad lähtuma osutatud standardi viimasest väljaandest.
Applicable EC Directives with their subsequent amendments include:
Kohaldatavad EÜ direktiivid ja nende muudatused hõlmavad:
On the field of vision of motor vehicle drivers: Commission Directive 90/630/EEC of 30 October 1990;The interior fittings of motor vehicles (interior parts of the passenger compartment other than the interior rear-view mirrors, layout of controls, the roof or sliding roof, the backrest and rear part of seats): Council Directive 74/60/EEC of 17 December 1973;The interior fittings of motor vehicles (identification of controls, tell tales and indicators): Council Directive 78/316/EEC of 21 December 1977;Council Resolution of 17 December 1998 (4) on operating instructions for technical consumer goods;Council Directive 92/59/EEC of 29 June 1992 on general product safetyEconomic Committee for Europe (UN/ECE) regulations which are recognised by the Community after its adhesion to the Revised Agreement of 1958 (see Council Decision 97/836/EC of 27.11.1997:
mootorsõidukijuhi vaatevälja: komisjoni 30. oktoobri 1990. aasta direktiiv 90/630/EMÜ;mootorsõidukite sisustust (sõitjateruumi sisustus, välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtimisseadiste paigutus, katus või lükandkatus, seljatugi ja istmete tagumised küljed): nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiiv 74/60/EMÜ;mootorsõidukite sisustust (juhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimine): nõukogu 21. detsembri 1977. aasta direktiiv 78/316/EMÜ;nõukogu 17. detsembri 1998. aasta resolutsioon (4) tehniliste tarbekaupade kasutusjuhendi kohta;nõukogu 29. juuni 1992. aasta direktiiv 92/59/EMÜ, üldise tooteohutuse kohta.ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määrused, mida ühendus tunnustab pärast 1958. aasta muudetud kokkuleppega liitumist (vt nõukogu 27.11.97 otsus 97/836/EÜ):
ECE-R21 of 1 December 1971
ECE-R21, 1. detsember 1971
71/127/EEC — Rearward field of view
71/127/EMÜ – tahavaatepeeglid
77/649/EEC — Field of vision of motor vehicles
77/649/EMÜ – mootorsõidukite vaateväli
Standards and standard documents in preparation implicitly referred to in the principles are:
Standardid ja ettevalmistatavad standarddokumendid, millele põhimõtetes sõnaselgelt osutatakse, on:
ISO 3958 Road vehicles — Passenger car driver hand control reach
ISO 3958 Maanteesõidukid – Sõiduautojuhi käeulatus
ISO (DIS) 11429 Ergonomics — System danger and non-danger signals with sounds and lights.
ISO (DIS) 11429 Ergonoomika – Kuuldavate ja nähtavate ohu- ja teabesignaalide süsteem.
ISO 4513 (2003) Road vehicles — Visibility.
ISO 4513 (2003) Maanteesõidukid – Nähtavus.
Method for establishment of eyellipse for driver's eye location
Meetod, millega määratakse sõidukijuhi silma asukohas silma ellips
ISO 15008 (2003): ‘Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Specifications and compliance procedures for in-vehicle visual presentation’.
ISO 15008 (2003): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll sõidukisisese visuaalse esituse kohta”.
ISO 15005 (2002): ‘Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Dialogue Management principles and compliance procedures’
ISO 15005 (2002): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Dialoogijuhtimise põhimõtted ja vastavuskontroll”
ISO 17287 (2003): ‘Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Procedure for assessing suitability for use while driving’.
ISO 17287 (2003): “Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Sõidu ajal kasutussobivuse hindamismenetlus”.
ISO 4040 (2001): ‘Road vehicles — passenger cars — location of hand controls, indicators and tell-tales’.
ISO 4040 (2001): “Maanteesõidukid – sõiduautod – käsijuhtimisseadiste, näidikute ja märgutulede asukoht”.
ISO 15006 (2004): Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Specifications and compliance procedures for in-vehicle auditory presentation.
ISO 15006 (2004): Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja sidesüsteemide ergonoomilised aspektid – Spetsifikatsioonid ja vastavuskontroll sõidukisisese kuuldava esituse kohta.
ISO/TS16951 (2004): Road Vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Procedure for determining priority of on-board messages presented to drivers.
ISO/TS16951 (2004): Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Sõidukijuhile sõidukisse edastatud sõnumite prioriteedi määramise protseduur.
ISO 15007-1 (2002): Road vehicles — Measurement of driver visual behaviour with respect to transport information and control systems — Part 1: Definitions & parameters.
ISO 15007-1 (2002): Maanteesõidukid – Sõidukijuhi visuaalse töö mõõtmine transpordialastes info- ja juhtimissüsteemides – 1. osa: Mõisted ja parameetrid.
ISO TS 15007-2 (2001): Road vehicles — Measurement of driver visual behaviour with respect to transport information and control systems — Part 2: Equipment and procedures.
ISO TS 15007-2 (2001): Maanteesõidukid – Sõidukijuhi visuaalse töö mõõtmine transpordialastes info- ja juhtimissüsteemides – 2. osa: Seadmestik ja menetlus.
ISO FDIS 16673: Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Occlusion method to assess visual distraction
ISO FDIS 16673: Maanteesõidukid – Transpordialaste info- ja juhtimissüsteemide ergonoomilised aspektid – Oklusioonimeetod nägemise häirituse hindamiseks
ISO 2575 (2004) — Road Vehicles — Symbols for Controls, Indications and Telltales
ISO 2575 (2004) – Maanteesõidukid – Juhtimisseadiste, märgutulede ja näidikute sümbolid
ISO 7000 (2004) — Graphical symbols for use on equipment — Index and synopsis
ISO 7000 (2004) – Seadmestikul kasutatavad graafilised sümbolid – Sisukord ja ülevaade
EUROPEAN STATEMENT OF PRINCIPLES ON THE DESIGN OF HUMAN-MACHINE INTERFACE (ESOP 2006)
EUROOPA PÕHIMÕTTED INIMENE-MASIN LIIDESE PROJEKTEERIMISE KOHTA (ESOP 2006)
Stakeholders involved in system design and construction
Süsteemi projekteerimisse ja ehitamisse kaasatud sidusrühmad
As described in the scope, the principles are intended to apply to systems and functionalities in OEM-, after-market-, and nomadic (portable) systems.
Vastavalt rakendusala kirjeldusele kehtivad põhimõtted süsteemide ja funktsioonide kohta, mis esinevad OEMi, järelturu- ja teisaldatavates süsteemides.
In general, a number of organisations are involved designing, producing and providing elements of such systems and devices, including, for example:
Tavaliselt osalevad süsteemide ja seadmete projekteerimises, tootmises ja detailide tarnimises mitmed asutused nagu näiteks:
After-market system and services producers;
järelturu süsteemi ja teenusepakkujad;
Where systems are provided by a vehicle manufacturer (OEM) it is clear that the manufacturer is responsible for the overall design.
Kui süsteeme tarnib sõiduki tootja (OEM), siis vastutab tootja terve projekti eest.
In other cases, the ‘Product-Responsible Organisation’ will include the organisation introducing a product or functionality into the market, part or all of which may have been designed and produced by different parties.
Muudel juhtudel hõlmab “toote eest vastutav organisatsioon” ka organisatsiooni, mis toob turule toote või funktsiooni, millest ühe osa või terviku on projekteerinud ja tootnud eri ettevõtted.
Consequently the responsibility may often be shared between different organizations.
Seega võivad eri organisatsioonid vastutust sageli jagada.
Where the term ‘manufacturer’ is used in the following text, this may include several product-responsible organisations.
Kui käesolevas dokumendis edaspidi kasutatakse terminit “tootja”, siis hõlmab see mitmeid toote eest vastutavaid organisatsioone.
Generally, it will be clear where the responsibility lies, among manufacturers, suppliers and installers, of applying the principles.
Tavaliselt on selge, kuidas jaguneb vastutus põhimõtete rakendamise eest tootjate, tarnijate ja paigaldajate vahel.
Where the responsibility rests with more than one party, those parties are encouraged to use the principles as a starting point to explicitly confirm their respective roles.
Kui vastutus jaguneb mitme osalise vahel, siis peavad need konkreetse rolli täitmisel lähtuma algusest peale nendest põhimõtetest.
The responsibilities of the driver related to safe behaviour while driving and interacting with these systems remain unchanged.
Sõidukijuhi vastutus sõiduajal turvaliselt toimida ja kõnealuste süsteemide abil suhelda ei muutu.
The need for special skills or training and the suitability of a system for different driver groups is a matter of definition by the manufacturers.
Tootjad määravad spetsiaalsete oskuste ja koolituse vajaduse ning süsteemi sobivuse sõidukijuhi eri rühmade jaoks.
Such definitions should be taken into account when considering the application of the principles to a system's HMI.
Selliste määratlustega peab arvestama, kui soovitakse kõnealuste põhimõtete rakendamist inimene-masin liidese süsteemis.
Where the manufacturer's intention has been clearly stated (such that the driver can reasonably be expected to be aware of it) and the driver subsequently uses the system in a way, which is not intended by the manufacturer, this can be considered as misuse.
Kui tootja kavatsus on selgelt väljendatud (selliselt, et sõidukijuhti võib pidada sellest teadlikuks) ja sõidukijuht kasutab seejärel süsteemi tootja kavatsustele mittevastavalt, siis võib seda pidada väärkasutamiseks.
The current state of scientific development is not sufficient to link robustly compliance criteria with safety for all the principles.
Praegune teaduse arengutase ei ole piisav, et lihtviisiliselt ühendada kõikide põhimõtete ohutusega seotud vastavuskriteeriumid.
That's why all principles are not linked systematically to standards or already defined and accepted criteria.
Seetõttu ei liideta süstemaatiliselt kõiki põhimõtteid standarditega või juba kindlaksmääratud ja vastuvõetud kriteeriumitega.
Systems designed in accordance with the principles are generally expected to be safer than those that do not take account of them.
Põhimõtete kohaselt projekteeritud süsteeme peetakse tavaliselt ohutumateks, kui neid süsteeme, mille puhul põhimõtteid ei arvestata.
However, it may be possible to meet the overall design goals even if one or more principles are violated.
Siiski on võimalik saavutada projekteerimise üldeesmärke isegi siis, kui enam kui ühte põhimõtet eiratakse.
Each principle is followed by an elaboration with the following sections:
Igale põhimõttele järgneb täpsustus, mis hõlmab järgmisi osi:
Explanation: includes some rationale and further explanation for the principle.
Selgitus: hõlmab põhimõtte loogilisi ja lisaselgitusi.
Examples: ‘Good’ and ‘Bad’ examples provide additional explanation concerning implementation of the principle.
Näited: “Head” ja “halvad” näited selgitavad täiendavalt põhimõtte rakendamist.
Application: describes which specific systems or HMI functionality are being addressed by the principle as a necessary first step in determining whether a particular system's HMI is in accordance with the principle.
Rakendamine: kirjeldab, millistes konkreetsetes süsteemides või inimene-masin liidese funktsioonis põhimõtteid esmalt rakendatakse, et määrata kindlaks inimene-masin liidese süsteemi vastavus põhimõtetele.
Verification: provides some information to address the question of whether a system is in accordance with a principle.
Kontrollimine: annab teavet selle kohta, kas süsteem vastab põhimõttele.
Where possible, a suitable method is outlined and interpretation of the resulting metric is given:
Võimaluse korral kirjeldatakse sobivat meetodit ja tõlgendatakse parameetreid:
Where the result can be expressed as ‘Yes/No’ this indicates the availability of a clear identification of compliance with a principle;
kui tulemust saab väljendada sõnadega “jah/ei”, on põhimõttele vastavust võimalik üheselt kindlaks määrata;