natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bathing waters are to be classified as ‘poor’ if, in the set of bathing water quality data for the last assessment period, the percentile values for microbiological enumerations are worse than the ‘sufficient’ values set out in Annex I, column D.
Suplusveekogu klassifitseeritakse “halvaks”, kui suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogus viimase hindamisperioodi kohta on mikrobioloogiliste loendite protsentiili väärtused halvemad kui “piisava kvaliteedi” väärtused I lisa veerus D.
Sufficient quality
Piisav kvaliteet
Bathing waters are to be classified as ‘sufficient’:
Suplusveekogu klassifitseeritakse “piisavaks”:
if, in the set of bathing water quality data for the last assessment period, the percentile values for microbiological enumerations are equal to or better than the ‘sufficient’ values set out in Annex I, column D; and
kui suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogus viimase hindamisperioodi kohta on mikrobioloogiliste loendite protsentiili väärtused võrdsed I lisa veerus D esitatud “piisava” väärtustega või nendest paremad, ja
if the bathing water is subject to short-term pollution, on condition that:
juhul kui suplusvees esineb lühiajalist reostust, siis tingimusel, et:
adequate management measures are being taken, including surveillance, early warning systems and monitoring, with a view to preventing bathers' exposure by means of a warning or, where necessary, a bathing prohibition;
võetakse asjakohaseid kvaliteedijuhtimise meetmeid, kaasa arvatud järelevalve, varajase hoiatamise süsteemid ja seire, eesmärgiga vältida suplejate kokkupuudet reostusega, neid hoiatades ja vajaduse korral suplemist keelates;
adequate management measures are being taken to prevent, reduce or eliminate the causes of pollution; and
võetakse asjakohaseid kvaliteedijuhtimise meetmeid reostuse põhjuste vältimiseks, vähendamiseks või kõrvaldamiseks ja
the number of samples disregarded in accordance with Article 3(6) because of short‐term pollution during the last assessment period represented no more than 15 % of the total number of samples provided for in the monitoring calendars established for that period, or no more than one sample per bathing season, whichever is the greater.
proovide arv, mida ei võetud arvesse vastavalt artikli 3 lõikele 6 lühiajalise reostuse tõttu viimase hindamisperioodi jooksul, ei moodusta üle 15 % kogu proovide arvust selleks perioodiks koostatud seirekalendris või üle ühe proovi suplushooaja kohta, olenevalt sellest, kumb on suurem.
Bathing waters are to be classified as ‘good’:
Suplusveekogu klassifitseeritakse “heaks”:
adequate management measures are being taken, including surveillance, early warning systems and monitoring, with a view to preventing bathers' exposure, by means of a warning or, where necessary, a bathing prohibition;
võetakse asjakohaseid kvaliteedijuhtimise meetmeid, kaasa arvatud järelevalve, varajase hoiatamise süsteemid ja seire eesmärgiga vältida suplejate kokkupuudet reostusega, neid hoiatades või vajaduse korral suplemist keelates;
Bathing waters are to be classified as ‘excellent’:
Suplusveekogu klassifitseeritakse “väga heaks”:
if, in the set of bathing water quality data for the last assessment period, the percentile values for microbiological enumerations are equal to or better than the ‘excellent quality’ values set out in Annex I, column B; and
kui suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogus viimase hindamisperioodi kohta on mikrobioloogiliste loendite protsentiili väärtused võrdsed I lisa veerus B esitatud “väga hea kvaliteedi” väärtustega või nendest paremad ja
‘Last assessment period’ means the last four bathing seasons or, when applicable, the period specified in Article 4(2) or (4).
“Viimane hindamisperiood” tähendab viimast nelja suplushooaega või, vastavalt vajadusele artikli 4 lõigetes 2 ja 4 sätestatud perioodi.
Based upon percentile evaluation of the log10 normal probability density function of microbiological data acquired from the particular bathing water, the percentile value is derived as follows:(i) Take the log10 value of all bacterial enumerations in the data sequence to be evaluated.
Konkreetsest veekogust kogutud mikrobioloogiliste andmete log10 normaaljaotuse tihedusfunktsiooni protsentiili hindamise põhjal leitakse protsentiili väärtus järgmiselt:i) võetakse log10 väärtus kõigist bakteriaalsetest loenditest hinnatavas andmejärjestuses.
(If a zero value is obtained, take the log10 value of the minimum detection limit of the analytical method used instead.)(ii) Calculate the arithmetic mean of the log10 values (μ).(iii) Calculate the standard deviation of the log10 values (σ).The upper 90‐percentile point of the data probability density function is derived from the following equation: upper 90‐percentile = antilog (μ + 1,282 σ).The upper 95‐percentile point of the data probability density function is derived from the following equation: upper 95‐percentile = antilog (μ + 1,65 σ).
(Kui saadakse nullväärtus, võetakse selle asemel log10 väärtus analüüsimeetodi minimaalsest avastamispiirist);ii) arvutatakse aritmeetiline keskmine log10 väärtustest (μ);iii) arvutatakse standardhälve log10 väärtustest (σ).Andmete jaotuse tihedusfunktsiooni ülemine 90-protsentiili punkt tuletatakse järgmisest võrrandist: ülemine 90-protsentiil = antiloog (μ + 1,282 σ).Andmete jaotuse tihedusfunktsiooni ülemine 95-protsentiili punkt tuletatakse järgmisest võrrandist: ülemine 95-protsentiil = antiloog (μ + 1,65 σ).
‘Worse’ means with higher concentration values expressed in cfu/100 ml.
“Halvem” tähendab suuremat kontsentratsiooni väärtust väljendatuna pmü/100 ml.
‘Better’ means with lower concentration values expressed in cfu/100 ml.
“Parem” tähendab väiksemat kontsentratsiooni väärtust väljendatuna pmü/100 ml.
The bathing water profile
Suplusvee profiil
The bathing water profile referred to in Article 6 is to consist of:
Artiklis 6 nimetatud suplusvee profiil koosneb järgmisest:
a description of the physical, geographical and hydrological characteristics of the bathing water, and of other surface waters in the catchment area of the bathing water concerned, that could be a source of pollution, which are relevant to the purpose of this Directive and as provided for in Directive 2000/60/EC;
suplusveekogu ja teiste kõnealuse suplusveekogu valgalas olevate pinnavete, mis võivad olla reostuse allikaks, füüsikalistest, geograafilistest ja hüdroloogilistest omadustest, mis on käesoleva direktiivi kohaldamisel asjakohased ning ette nähtud direktiivis 2000/60/EÜ;
an identification and assessment of causes of pollution that might affect bathing waters and impair bathers' health;
suplusveekogu ja suplejate tervist mõjutada võivate reostuse põhjuste kindlakstegemisest ja hindamisest;
an assessment of the potential for proliferation of cyanobacteria;
tsüanobakterite leviku võimalikkuse hindamisest;
an assessment of the potential for proliferation of macro-algae and/or phytoplankton;
makrovetikate ja/või fütoplanktoni leviku võimalikkuse hindamisest;
if the assessment under point (b) shows that there is a risk of short-term pollution, the following information:
kui punktis b nimetatud hindamine näitab lühiajalise reostuse riski, järgmisest teabest:
the anticipated nature, frequency and duration of expected short-term pollution,
võimaliku lühiajalise reostuse eeldatav olemus, sagedus ja kestus,
details of any remaining causes of pollution, including management measures taken and the time schedule for their elimination,
üksikasjad reostuse teiste põhjuste kohta, kaasa arvatud nende suhtes võetud kvaliteedijuhtimise meetmed ning põhjuste kõrvaldamise ajakava,
management measures taken during short-term pollution and the identity and contact details of bodies responsible for taking such action,
lühiajalise reostuse korral võetud kvaliteedijuhtimise meetmed ning selliste meetmete võtmise eest vastutavad asutused ja nende kontaktandmed;
the location of the monitoring point.
seirepunkti asukoht.
In the case of bathing waters classified as ‘good’, ‘sufficient’ or ‘poor’, the bathing water profile is to be reviewed regularly to assess whether any of the aspects listed in paragraph 1 have changed.
Kui suplusveekogu on klassifitseeritud kvaliteedilt “heaks”, “piisavaks” või “halvaks”, tuleb suplusvee profiil regulaarselt üle vaadata, et hinnata, kas mõni lõikes 1 nimetatud asjaoludest on muutunud.
If necessary, it is to be updated.
Vajaduse korral tuleb profiili ajakohastada.
The frequency and scope of reviews is to be determined on the basis of the nature and severity of the pollution.
Ülevaatamise sagedus ja ulatus tuleb kindlaks määrata reostuse olemuse ja tõsiduse põhjal.
However, they are to comply with at least the provisions and to take place with at least the frequency specified in the following table.
Käsitlema peab vähemalt järgmises tabelis toodud asjaolusid ja ülevaatamist peab tegema vähemalt tabelis määratud sagedusega.
Bathing water classification
Suplusvee klassifikatsioon
‘Good’
“Hea”
‘Sufficient’
“Piisav”
‘Poor’
“Halb”
Reviews are to take place at least every
Ülevaatamine peab toimuma vähemalt iga
four years
4 aasta järel
three years
3 aasta järel
two years
2 aasta järel
Aspects to be reviewed (points of paragraph 1)
Asjaolud, mida käsitletakse (lõike 1 punktid)
to (f)
a–f
In the case of bathing waters previously classified as ‘excellent’, the bathing water profiles need be reviewed and, if necessary, updated only if the classification changes to ‘good’, ‘sufficient’ or ‘poor’.
Kui suplusveekogu on eelmisel korral klassifitseeritud “väga heaks”, tuleb suplusvee profiil üle vaadata ja vajaduse korral ajakohastada ainult juhul, kui klassifikatsioon muutub “heaks”, “piisavaks” või “halvaks”.
The review is to cover all aspects mentioned in paragraph 1.
Ülevaatamisel tuleb käsitleda kõiki lõikes 1 toodud asjaolusid.
In the event of significant construction works or significant changes in the infrastructure in or in the vicinity of the bathing water, the bathing water profile is to be updated before the start of the next bathing season.
Kui suplusveekogus või selle läheduses toimuvad olulised ehitustööd või olulised muutused infrastruktuuris, tuleb vee profiili ajakohastada enne järgmise suplushooaja algust.
The information referred to in paragraph 1(a) and (b) is to be provided on a detailed map whenever practicable.
Võimaluse korral esitatakse lõike 1 punktides a ja b nimetatud teave üksikasjalikul kaardil.
Other relevant information may be attached or included if the competent authority considers it appropriate.
Profiilile võib olla lisatud või see võib sisaldada muud asjakohast teavet, kui pädev asutus peab seda vajalikuks.
Bathing water monitoring
Suplusvee seire
One sample is to be taken shortly before the start of each bathing season.
Vahetult enne iga suplushooaja algust tuleb võtta üks proov.
Taking account of this extra sample and subject to paragraph 2, no fewer than four samples are to be taken and analysed per bathing season.
Suplushooaja jooksul tuleb võtta ja analüüsida vähemalt nelja proovi, võttes arvesse nimetatud proovi ning lõike 2 tingimusi.
However, only three samples need be taken and analysed per bathing season in the case of a bathing water that either:
Suplushooaja jooksul tuleb võtta ja analüüsida ainult kolme proovi, juhul kui suplusveekogu:
has a bathing season not exceeding eight weeks; or
suplushooaeg ei kesta üle 8 nädala või
is situated in a region subject to special geographical constraints.
asub eriliste geograafiliste piirangutega piirkonnas.
Sampling dates are to be distributed throughout the bathing season, with the interval between sampling dates never exceeding one month.
Proovivõtmise kuupäevad peavad olema jaotatud suplushooajale nii, et proovivõtmise kuupäevade vaheline aeg ei ületaks ühte kuud.
In the event of short-term pollution, one additional sample is to be taken to confirm that the incident has ended.
Lühiajalise reostuse korral võetakse üks lisaproov, et kontrollida reostuse lõppemist.
This sample is not to be part of the set of bathing water quality data.
See proov ei kuulu suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogusse.
If necessary to replace a disregarded sample, an additional sample is to be taken seven days after the end of the short-term pollution.
Kui on vaja asendada arvesse mitte võetud proovi, võetakse täiendav proov 7 päeva pärast lühiajalise reostuse lõppu.
Rules on the handling of samples for microbiological analyses
Mikrobioloogilise analüüsi jaoks võetud proovide käitlemise eeskirjad
Sampling point
Proovivõtu koht
Where possible, samples are to be taken 30 centimetres below the water's surface and in water that is at least one metre deep.
Võimaluse korral peaks proove võtma 30 sentimeetrit altpoolt veepinda vähemalt 1 meetri sügavuses vees.
Sterilisation of sample bottles
Proovianumate steriliseerimine
Sample bottles are:
Proovianumad peavad:
to undergo sterilisation in an autoclave for at least 15 minutes at 121 oC, or
läbima steriliseerimise autoklaavis 121 oC juures vähemalt 15 minutit või
to undergo dry sterilisation at between 160 oC and 170 oC for at least one hour, or
läbima kuivsteriliseerimise 160 oC ja 170 oC vahel vähemalt 1 tunni või
to be irradiated sample containers obtained directly from manufacturer.
olema kiiritatud proovianumad, mis on saadud otse tootjalt.
The volume of the sampling bottle/container is to depend on the quantity of water needed for each parameter to be tested.
Proovianuma mahutavus sõltub vee hulgast, mida on vaja konkreetse näitaja testimiseks.
The minimum content is generally 250 ml.
Minimaalne mahutavus on üldiselt 250 ml.
Sample containers are to be of transparent and non-coloured material (glass, polyethene or polypropylene).
Proovianumad peavad olema läbipaistvast ja värvitust materjalist (klaas, polüeteen või polüpropüleen).
In order to prevent accidental contamination of the sample, the sampler is to employ an aseptic technique to maintain the sterility of the sample bottles.
Et vältida proovi juhuslikku saastumist, peab proovivõtja proovianumate steriilsuse säilitamiseks kasutama aseptilist tehnikat.
There is no further need for sterile equipment (such as sterile surgical gloves or tongs or sample pole) if this is done properly.
Kui seda tehakse nõuetekohaselt, ei ole vaja kasutada steriilseid vahendeid (nagu steriilsed kirurgikindad, tangide või proovivõtmise ridva kasutamine).
The sample is to be clearly identified in indelible ink on the sample and on the sampling form.
Proov tuleb proovil ja proovivõtu blanketil selgelt märgistada tindiga, mida ei saa kustutada.
Storage and transport of samples before analysis
Proovide hoiustamine ja transport enne analüüsi
Water samples are to be protected at all stages of transport from exposure to light, in particular direct sunlight.
Veeproove peab kogu transpordi jooksul kaitsma valguse, eriti otsese päikesevalguse eest.
The sample is to be conserved at a temperature of around 4 oC, in a cool box or refrigerator (depending on climate) until arrival at the laboratory.
Proove tuleb kuni nende laboratooriumisse toimetamiseni säilitada temperatuuril umbes 4 oC kas jahutuskastis või külmikus (olenevalt kliimast).
If the transport to the laboratory is likely to take more than four hours, then transport in a refrigerator is required.
Kui transport laboratooriumisse kestab tõenäoliselt rohkem kui 4 tundi, peab neid transportima külmikus.
The time between sampling and analysis is to be kept as short as possible.
Aeg proovi võtmise ja analüüsimise vahel peab olema võimalikult lühike.
It is recommended that samples be analysed on the same working day.
Soovitatav on analüüsida proove samal tööpäeval.
If this is not possible for practical reasons, then the samples shall be processed within no more than 24 hours.
Kui see ei ole praktilistel kaalutlustel võimalik, peab proovi töötlema vähemalt 24 tunni jooksul.
In the meantime, they shall be stored in the dark and at a temperature of 4 oC ± 3 oC.
Vahepeal peab neid hoiustama pimedas kohas temperatuuril 4 oC ± 3 oC.
Opinion of the European Parliament of 21 October 2003 (OJ C 82 E, 1.4.2004, p. 115).
Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2003. aasta arvamus (ELT C 82 E, 1.4.2004, lk 115).
Council Common Position of 20 December 2004 (OJ C 111 E, 11.5.2005, p. 1) and Position of the European Parliament of 10 May 2005 (not yet published in the Official Journal).
Nõukogu 20. detsembri 2004. aasta ühine seisukoht (ELT C 111 E, 11.5.2005, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 10. mai 2005. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
The Commission shall present a draft of the measures to be taken in accordance with paragraph 1(b) with respect to Article 12(1)(a) by 24 March 2010. Before doing so, it shall consult representatives of Member States, regional and local authorities, relevant tourist and consumer organisations and other interested parties.
Komisjon esitab hiljemalt 2010. aasta 24. märtsiks meetmete eelnõu, mis tuleb võtta vastavalt lõike 1 punktile b seoses artikli 12 lõike 1 punktiga a. Enne eelnõu esitamist konsulteerib komisjon liikmesriikide esindajate, piirkondlike ja kohalike asutuste, asjaomaste turismi- ja tarbijaorganisatsioonide ning muude huvitatud isikutega.
Winkler
Winkler
if, in the set of bathing water quality data for the last assessment period, the percentile values for microbiological enumerations are equal to or better [4] ‘Better’ means with lower concentration values expressed in cfu/100 ml. than the ‘good quality’ values set out in Annex I, column C; and
kui suplusvee kvaliteeti iseloomustavate andmete kogus viimase hindamisperioodi kohta on mikrobioloogiliste loendite protsentiili väärtused võrdsed I lisa veerus C esitatud “hea kvaliteedi” väärtustega või nendest paremadd, ja
Corrigendum to Commission Regulation (EC) No 1876/2006 of 18 December 2006 concerning the provisional and permanent authorisation of certain additives in feedingstuffs
Komisjoni 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1876/2006 (teatavate söödalisandite ajutiste ja alaliste kasutuslubade kohta) parandus
(Official Journal of the European Union L 360 of 19 December 2006)
(Euroopa Liidu Teataja L 360, 19. detsember 2006)
On page 128 in the table in Annex I, additive No 12, column 9, ‘End of period of authorisation’:
Leheküljel 128 I lisas olevas tabelis söödalisandi nr 12 puhul 9. veerus “Loa kehtivusaja lõpp”
‘8.1.2010’,
“8.1.2010”
‘8.1.2011’;
“8.1.2011”.
and on page 129 in the table in Annex II, additive No 59, column 9, ‘End of period of authorisation’:
Leheküljel 129 II lisas olevas tabelis söödalisandi nr 59 puhul 9. veerus “Loa kehtivusaja lõpp”
‘8.1.2011’.
“8.1.2011”.
Commission Directive 2006/8/EC
Komisjoni direktiiv 2006/8/EÜ,
amending, for the purposes of their adaptation to technical progress, Annexes II, III and V to Directive 1999/45/EC of the European Parliament and of the Council concerning the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to the classification, packaging and labelling of dangerous preparations
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/45/EÜ (ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) II, III ja V lisa nende kohandamiseks tehnika arenguga
Having regard to Directive 1999/45/EC of the European Parliament and of the Council of 31 May 1999 concerning the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to the classification, packaging and labelling of dangerous preparations [1], and in particular the first paragraph of Article 20 thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiivi 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta [1] ja eriti selle artikli 20 esimest lõiku,
Preparations composed of more than one substance being classified in Annex I to Council Directive 67/548/EEC of 27 June 1967 on the approximation of laws, regulations and administrative provisions relating to the classification, packaging and labelling of dangerous substances [2] as carcinogenic, mutagenic and/or toxic for reproduction must currently be labelled with risk phrases (R-phrases) to indicate both category 1 or 2 and category 3 classification.
Preparaate, mis sisaldavad rohkem kui üht ainet, mis nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta) [2] I lisas on klassifitseeritud kantserogeenseks, mutageenseks ja/või reproduktiivtoksiliseks, tuleb praegu märgistada riskilausetega, millega tähistatakse klassifitseerimist nii 1. või 2. kategooria alla kui ka 3. kategooria alla.
However, providing both R-phrases sends a conflicting message.
Kahe riskilausega edastatav sõnum on aga vastuoluline.
Preparations should therefore only be classified and labelled with the higher category.
Seepärast tuleb preparaate klassifitseerida ja märgistada kõrgema kategooria järgi.
For substances very toxic to the aquatic environment (classified as N) and assigned the R-phrases R50 or R50/53, specific concentration limits (SCLs) are currently applied to substances listed in Annex I to Directive 67/548/EEC in order to avoid an underestimation of the hazard.
Veekeskkonnale väga mürgiste ainete (klassifikatsiooniga N) puhul, millele on määratud riskilaused R50 või R50/53, rakendatakse praegu kontsentratsiooni piirmäärasid, mis on esitatud direktiivi 67/548/EMÜ I lisas loetletud ainete jaoks, et vältida ohu alahindamist.
This measure creates distortions between preparations containing substances listed in Annex I to Directive 67/548/EEC, to which SCLs are applied, and those preparations containing substances not yet included in Annex I, but classified and labelled provisionally in accordance with Article 6 of Directive 67/548/EEC and to which no SCLs are applicable.
Kõnealuse meetme tulemusel käsitletakse direktiivi 67/548/EMÜ I lisas loetletud aineid sisaldavaid preparaate, mille puhul rakendatakse kontsentratsiooni piirmäärasid, teisiti kui preparaate, mis sisaldavad I lisasse veel kandmata aineid, mida esialgu klassifitseeritakse ja märgistatakse direktiivi 67/548/EMÜ artikli 6 kohaselt, kuid millele kontsentratsiooni piirmäärasid ei kohaldata.
It is therefore necessary to ensure that SCLs are applied in the same way to all preparations containing substances very toxic to the aquatic environment.
Seepärast on oluline tagada, et kontsentratsiooni piirmäära rakendataks ühtmoodi kõigile preparaatidele, mis sisaldavad veekeskkonnale väga mürgiseid aineid.
On 6 August 2001, the Commission adopted Directive 2001/59/EC [3] adapting to technical progress Directive 67/548/EEC.
Komisjon võttis 6. augustil 2001. aastal vastu direktiivi 2001/59/EÜ [3], millega direktiivi 67/548/EMÜ kohandatakse tehnika arenguga.
Directive 2001/59/EC revised the criteria in Annex VI to Directive 67/548/EEC for the classification and labelling of ozone depleting substances.
Direktiiviga 2001/59/EÜ muudeti direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas esitatud kriteeriume osoonikihti kahandavate ainete klassifitseerimiseks ja märgistamiseks.
The revised Annex III now only provides for the assignment of the symbol N in addition to R-phrase R59.
Muudetud III lisa näeb nüüd üksnes ette sümboli N määramise lisaks riskilausele R59.
The terminology used to describe the packaging and the labelling requirements in Annex V to Directive 1999/45/EC has raised concerns due to the lack of consistency.
Direktiivi 1999/45/EÜ V lisas pakendamis- ja märgistamisnõuete kirjeldamisel kasutatud terminid on tekitanud probleeme oma järjekindluse puudumisega.
It is therefore appropriate to modify the wording in Annex V to Directive 1999/45/EC to make it more accurate.
Seepärast on asjakohane muuta direktiivi 1999/45/EÜ V lisa sõnastust täpsemaks.
Annexes II, III and V to Directive 1999/45/EC should therefore be amended accordingly.
Direktiivi 1999/45/EÜ II, III ja V lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta.