natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Where necessary, the manufacturing costs and SG&A expenses reported were adjusted, before being used in the ordinary course of trade test and in constructing normal values.
Vajaduse korral kohandati tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.
Companies granted MET
Turumajandusliku kohtlemise pälvinud äriühingud
Since both cooperating exporting producers in the PRC were granted MET, normal value for them was established in line with the methodology set out in recitals 21 to 30, on the basis of the information submitted by these producers on their domestic prices and their cost of production for the product concerned.
Kuna mõlemale koostööd tegevale eksportivale tootjale võimaldati turumajanduslik kohtlemine, määrati normaalväärtus eespool põhjendustes 21–30 sätestatud meetodi kohaselt, tuginedes tootjate tegelike omamaiste hindade ja vaatlusaluse toote tootmiskulude kohta esitatud andmetele.
Normal value could be based on actual domestic prices as the companies had sufficient domestic sales in the ordinary course of trade for all product types.
Normaalväärtus sai tugineda tegelikele omamaistele hindadele, sest äriühingute kõikide tooteliikide omamaine müük tavapärase kaubandustegevuse käigus oli piisav.
For one of the exporting producers with a related producer, the consolidated data on the domestic prices and cost of production of both companies were used in order to establish normal value.
Ühe eksportiva tootja ja selle sidusettevõtte puhul kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks mõlema äriühingu konsolideeritud andmeid omamaiste hindade ning tootmiskulude kohta.
According to Article 2(7) of the basic Regulation, for economies in transition, for the companies not granted MET, normal value has to be established on the basis of the prices or constructed value in an analogue country.
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.
In the notice of initiation, the Commission indicated that it envisaged using Malaysia as an appropriate analogue country for the purpose of establishing normal value for the PRC and interested parties were invited to comment on this.
Algatamisteates avaldas komisjon soovi kasutada Hiina RV puhul normaalväärtuse määramisel sobiva võrdlusriigina Malaisiat ning kutsus huvitatud isikuid üles võrdlusriigi valiku kohta arvamust avaldama.
No interested party has objected to the selection of Malaysia as an analogue country.
Ükski huvitatud isik ei esitanud vastuväiteid Malaisia võrdlusriigiks valimise kohta.
In view of the above, and taking also into account that Malaysia is a competitive market and that its size is representative, it was concluded that Malaysia constitutes an appropriate analogue country in accordance with Article 2(7)(a) of the basic Regulation.
Eelöeldut arvestades ning võttes arvesse, et Malaisia on konkurentsivõimelise turu ja tüüpilise suurusega riik, jõuti järeldusele, et Malaisia on algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt sobiv võrdlusriik.
Korea, Malaysia, Thailand
Korea, Malaisia, Tai
For the sole cooperating exporting producer from each of the above countries normal value was established in line with the methodology set out in recitals 21 to 30.
Iga mainitud riigi ainukese koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks määrati normaalväärtus kindlaks eespool põhjendustes 21–30 sätestatud meetodi kohaselt.
For the Malaysian producer, normal value could be based on actual domestic prices as the company had sufficient domestic sales in the ordinary course of trade for all product types.
Malaisia tootja jaoks võisid normaalväärtuse aluseks olla tegelikud omamaised hinnad, kuna piisav osa äriühingu kõikide tooteliikide omamaisest müügist toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus.
For the Korean producer, the normal value was constructed for one out of total two product types exported to the Community and for the Thai producer normal value was constructed for the single product type.
Korea tootja jaoks määrati normaalväärtus kindlaks ühele kokku kahest ühendusse eksporditavast tooteliigist ja Tai tootja jaoks ühele ainsale tooteliigile.
With regard to the cooperating exporting producer in Thailand, the consolidated data on the domestic prices and cost of production of that company and of its related producer was used in order to establish normal value, because these two companies functioned as one fully integrated business-operation for the product concerned.
Tai koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiste hindade ning kõnealuse äriühingu ja selle sidusettevõtte tootmiskulude konsolideeritud andmeid, sest kahe äriühingu tegevus vaatlusaluse toote tootmisel on täiel määral integreeritud.
In case of export sales made to related end-users (producers of CTVs) in the Community, these sales were not taken into account in the calculations of the dumping margins as the product produced by the end-users did not fall under the scope of the investigation.
Ekspordimüügi puhul ühenduses asuvatele seotud lõppkasutajatele (värvitelerite tootjatele) ei võetud seda müüki dumpingumarginaali arvutamisel arvesse, kuna lõppkasutajate toodetud toode ei kuulunud uurimise alla.
The volume of these sales was relatively small (slightly above 10 % of the total EU exports of the companies concerned) and the sales to unrelated customers were considered to give a representative picture.
Kõnealuse müügi maht oli suhteliselt väike (pisut üle 10 % vaatlusaluste äriühingute koguekspordist ELi) ning leiti, et müük mitteseotud tarbijatele annab esindusliku ülevaate.
Where the product concerned was exported to independent customers in the Community, the export price was established in accordance with Article 2(8) of the basic Regulation, namely on the basis of export prices actually paid or payable.
Kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele tarbijatele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, täpsemalt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
Where sales were made via a related importer, the export price was established in accordance with Article 2(9) of the basic Regulation on the basis of price at which the imported products were first resold to an independent buyer.
Kui eksportmüük toimus sidusimportija kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooteid esimest korda sõltumatutele ostjatele edasi müüdi.
In these cases, adjustments were made for all costs incurred between importation and resale, including SG&A expenses, and for profits accruing.
Nimetatud juhtudel kohandati kõiki kõnealuste importijate importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, arvestades ka müügi-, üld-, ja halduskulusid ja tollimakse ning laekunud kasumit.
Where sales were made via a related trader located outside the Community, the export price was established on the basis of the first resale prices to independent customers in the Community.
Kui eksportmüük toimus väljaspool ühendust asuva sidusettevõtja kaudu, arvutati ekspordihind selle edasimüügihinna põhjal, mida maksis esimene sõltumatu ostja ühenduses.
One exporting producer in the PRC made export sales to the Community either directly to independent customers or through two related companies located in the Community.
Üks Hiina RV eksportiv tootja eksportis ühendusse kas otse sõltumatutele klientidele või kahe ühenduses asuva seotud äriühingu kaudu.
The other exporting producer made all its exports sales to independent customers in the Community via its related company located outside the Community.
Teine eksportiv tootja suunas kogu oma ekspordimüügi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele väljaspool ühendust asuva seotud äriühingu kaudu.
One of the companies related to the first exporting producer failed to cooperate with the investigation as it did not submit a response to the questionnaire intended for related companies involved in the sales or marketing of the product concerned destined for the European Community.
Üks esimese eksportiva tootjaga seotud äriühingutest ei teinud uurimisel koostööd, kuna ta jättis vastamata küsimustikule selliste seotud äriühingute kohta, kes olid kaasatud Euroopa Ühendusse suunatud vaatlusaluse toote müüki või turustamisse.
The exporting producer claimed that the sales made via that company should not be considered related sales since there allegedly no longer was a de facto association between the companies concerned.
Eksportiv tootja leidis, et selle äriühingu kaudu toimunud müüki ei tuleks pidada seotud müügiks, sest väidetavalt ei olnud vaatlusalused äriühingud enam de facto seotud.
In any event, at least during the IP there was a legal relationship, as defined in Article 143 of Commission Regulation (EEC) No 2454/93 of 2 July 1993 laying down provisions for the implementation of Council Regulation (EEC) No 2913/92 establishing the Community Customs Code [3], due to a common ultimate mother company.
Igatahes vähemalt uurimisperioodil oli ühise emaettevõtja tõttu tegemist õigussuhtega, mis on määratletud komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) [3] artiklis 143.
Therefore, in view of this apparent partial cooperation, the Commission, having made the exporting producer concerned aware of the consequences of non-cooperation, used facts available for the determination of the export price for the sales made via this non-cooperating related company pursuant to the provisions of Article 18 of the basic Regulation.
Sellist ilmselt osalist koostööd silmas pidades ja olles teinud vaatlusalusele eksportivale tootjale teatavaks koostööst keeldumise tagajärjed, kasutas komisjon kättesaadavaid fakte, et algmääruse artikli 18 kohaselt teha kindlaks ekspordihind kõnealuse koostööst keeldunud seotud äriühingu kaudu toimunud müügi puhul.
It was also claimed by the exporting producer that, for the event that the companies concerned would be considered related, the sales made via the non-cooperating related company to the end-customer should also be considered related sales, given the exclusive contractual arrangements between the end-customer and the ultimate mother company of the exporting producer, and should therefore not be taken into account in the calculation of the dumping margin.
Veel väitis eksportiv tootja, et juhul, kui vaatlusaluseid äriühinguid peetakse seotud äriühinguteks, tuleks koostööst keeldunud seotud äriühingu kaudu toimunud müüki lõpptarbijale pidada samuti seotud müügiks, arvestades lõpptarbija ja eksportiva tootja emaettevõtja vahelisi ainuõiguslikke lepingusuhteid, ning seetõttu ei tuleks seda dumpingumarginaali arvutamisel arvesse võtta.
However, since the conditions set out in Article 143(2) of Regulation (EEC) No 2454/93 were not met, the sales to the end-customer concerned were considered unrelated sales.
Kuid et määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 143 lõikes 2 sätestatud tingimused ei olnud täidetud, peeti müüki vaatlusalusele lõpptarbijale mitteseotud müügiks.
In this regard, the resales prices to this first independent customer were established by adding to the transfer price the mark-up found in the case of the cooperating related importer.
Sellega seoses määrati edasimüügihinnad sellele esimesele sõltumatule ostjale kindlaks, liites siirdehinnale kasumimarginaali, mis tuvastati koostööd tegeva seotud importija puhul.
Subsequently, in order to establish the export price at Community frontier level, the adjustments made in the case of the cooperating importer (costs between importation and sales, SGA expenses and a reasonable profit margin) were applied to the resales price as calculated above.
Seejärel, selleks et määrata kindlaks usaldusväärne ekspordihind ühenduse piiril, kohaldati koostööd tegeva importija suhtes rakendatud kohandamisi (importimise ja müügi vahel kantud kulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimäär) edasimüügihinnale, mis arvutati eespool kirjeldatud viisil.
In the absence of cooperation by independent importers and in view of the fact that CPTs pertain to the same brown goods sector as colour television receivers (CTV), it was considered reasonable to revert for this purpose to the profit margin of 5 % used in the CTVs anti-dumping proceeding [4].
Sõltumatute importijate koostööst keeldumise tõttu ja arvestades asjaolu, et värvitelerikineskoobid kuuluvad samasse audiovisuaaltoodete sektorisse nagu värvitelerid, peeti mõistlikuks sel eesmärgil pöörduda tagasi 5 % kasumimarginaali juurde, mida kasutati värvitelerite dumpinguvastases menetluses. [4]
The sole cooperating exporting producer made exports of the product concerned to the Community via a related importer.
Ainuke eksportiv tootja eksportis vaatlusalust toodet ühendusse koostöös seotud importijaga.
The export price was therefore established on the basis of the resale prices to independent customers.
Seega määrati ekspordihind kindlaks sõltumatutele klientidele esitatud edasimüügihinna alusel.
For the adjustment, the profit margin indicated in recital 44 was used.
Kohandamiseks kasutati põhjenduses 44 osutatud kasumimarginaali.
Malaysia, Thailand
Malaisia, Tai
The product concerned was exported by both cooperating exporting producers to independent customers in the Community.
Mõlemad eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele ühenduses.
Therefore, the export price was established in accordance with Article 2(8) of the basic Regulation, namely on the basis of export prices actually paid or payable.
Seetõttu määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, nimelt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
The normal value and export prices were compared on an ex-works basis and at the same level of trade.
Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasandil.
For the purpose of ensuring a fair comparison between the normal value and export prices, due allowance in the form of adjustments was made for differences affecting prices and price comparability in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation.
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohandamiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
On this basis, for all investigated exporting producers, allowances for differences in transport, insurance, handling, loading and ancillary costs, packing costs, credit costs, commissions and after sales costs (warranty/guarantee) were made where applicable and justified.
Sellest lähtuvalt võeti kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul, kui see oli vajalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes ning müügijärgsetes kuludes (garantii).
In this respect, it was found contrary to the claims, that both currencies had appreciated against the Euro during the IP.
Selle kohta tuvastati, et vastupidiselt väidetule kallinesid mõlemad nimetatud valuutad üleminekuperioodil euro suhtes.
Thus, these claims were found to be irrelevant and were therefore rejected.
Seega lükati need nõuded kui asjakohatud tagasi.
The same exporting producers claimed an adjustment for level of trade, pursuant to Article 2(10)(d)(ii) of the basic Regulation, by alleging that their export sales to the Community were made to distributors whereas their domestic sales where made to end-users.
Samad eksportivad tootjad taotlesid ka algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti ii kohaselt kaubandustasandi kohandamist, väites, et nende eksport ühendusse müüdi turustajale, samas kui omamaine müük toimus lõppkasutajale.
In this respect, it was found that the first independent customers on both markets were end-users.
Sellega seoses leiti, et kummagi turu sõltumatud tarbijad on lõppkasutajad.
Consequently, this claim was considered unfounded and was therefore rejected.
Sellest tulenevalt loeti taotlus põhjendamatuks ning lükati seetõttu tagasi.
The same cooperating exporting producers claimed an adjustment for other factors pursuant to Article 2(10)(k) of the basic Regulation.
Samad koostööd tegevad eksportivad tootjad taotlesid ka algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaste muude tegurite kohandamist.
The companies argued that the sharp fall in prices of CPTs during the IP due to the competition from flat panel displays affected differently their domestic and export prices.
Ettevõtjad väitsid, et konkureerivate lameekraanide põhjustatud värvitelerikineskoopide hindade järsk langus uurimisperioodi jooksul mõjus nende omamaistele ja ekspordihindadele erinevalt.
They alleged that this was because of the fact that while the volume of sales on the domestic market was spread evenly over the course of the IP, their exports were concentrated only to a part of the IP.
Nad kinnitasid, et selle asjaolu tõttu koondus eksport vaid osale uurimisperioodist, kuigi müügimahud omamaistel turgudel jaotusid uurimisperioodi vältel ühtlaselt.
However, this claim was not accepted since it was not demonstrated that it affected price comparability nor was it demonstrated that customers consistently paid different prices on the domestic market because of this factor.
Kõnealust taotlust ei võetud vastu, sest ei olnud näidatud, kuidas see mõjutaks hinna võrreldavust, ega seda, et tarbijad oleksid selle teguri tõttu maksnud omamaisel turul pidevalt erinevat hinda.
Adjustments pursuant to Article 2(10)(b) of the basic Regulation were also made for differences in the Chinese VAT reimbursement, as it was found that a lower level of VAT was reimbursed on export sales than that which was reimbursed for domestic sales.
Samuti rakendati kohandusi Hiina tagastatud käibemaksu erinevuste suhtes vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b, kuna leiti, et ekspordimüügi puhul tagastati madalama tasemega käibemaks kui omamaise müügi puhul.
In the case of one exporting producer in the PRC, which exported via its related trader outside the Community, an adjustment was also made to the export price, pursuant to Article 2(10)(i) of the basic Regulation, since this trader performed functions similar to an agent working on a commission basis.
Ühe Hiina RV eksportiva tootja puhul, kes eksportis väljaspool ühendust asuva seotud äriühingu kaudu, kohandati ekspordihinda vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i, kuna kõnealuse äriühingu tööpõhimõte sarnanes komisjonitasu alusel töötava agendi omaga.
The adjustment pursuant to this Article was made at the level of 2 % since this level was considered reasonable to reflect commissions paid to independent agents involved in the trade of the product concerned.
Kõnealuse artikli kohast kohandamist rakendati 2 % ulatuses, sest seda taset peeti mõistlikuks, et kajastada vaatlusaluse toote turustamisega seotud sõltumatutele agentidele makstavaid komisjonitasusid.
Individual dumping margins
Individuaalsed dumpingumarginaalid
For all the investigated exporting producers, dumping margins were established on the basis of a comparison of a weighted average normal value by product type with a weighted average export price by product type as established above, pursuant to Article 2(11) and 2(12) of the basic Regulation.
Kõigi uuritud eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaalid kindlaks tootetüübi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja tootetüübi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise põhjal algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt.
It has been the practice of the Commission to establish for related exporting producers or producers belonging to the same group only one weighted average dumping margin based on the individual dumping margins.
Komisjonil on olnud järjekindlalt tavaks pidada seotud eksportivaid tootjaid või samasse kontserni kuuluvaid eksportivaid tootjaid dumpingumarginaali määramisel üheks ja samaks isikuks ja kehtestada neile seega ühesugune dumpingumarginaal.
This is in particular because calculating individual duty rates might encourage circumvention of anti-dumping measures, thus rendering them ineffective, by enabling related exporting producers to channel their exports to the Community through the company with the lowest individual dumping margin.
Seda eelkõige sellepärast, et individuaalsete dumpingumarginaalide arvutamine võiks soodustada dumpinguvastastest meetmetest hoidumist, muutes need ebatõhusaks sel teel, et võimaldaks omavahel seotud eksportivatel tootjatel suunata oma eksporti ühendusse madalaima individuaalse dumpingumarginaaliga ettevõtte kaudu.
In accordance with this practice, a single dumping margin was attributed to the cooperating exporting producers in the PRC belonging to the same group, i.e. Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd and its related producer LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd. Similarly, a single dumping margin was attributed to the Thai cooperating exporting producers belonging to the same group, i.e. CRT Display Technology Co., Ltd and its related producer Thai CRT Co., Ltd.
Selle tava kohaselt määrati ühesugune dumpingumarginaal Hiina RV samasse kontserni kuuluvatele koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele (Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. ning sellega seotud tootja LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd.). Samamoodi määrati ühesugune dumpingumarginaal Tai samasse kontserni kuuluvatele koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele CRT Display Technology Co. ning sellega seotud tootjale Thai CRT Co., Ltd.
Countrywide dumping margins
Üleriigilised dumpingumarginaalid
For those exporting producers which neither replied to the Commissions questionnaire nor otherwise made themselves known, the dumping margin was established on the basis of the facts available, in accordance with Article 18(1) of the basic Regulation.
Eksportivatele tootjatele, kes ei vastanud ei komisjoni küsimustikule ega andnud enesest muul moel teada, määrati dumpingumarginaalid teadaolevate faktide põhjal vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1.
In order to determine the countrywide dumping margin for all non-cooperating exporting producers, the level of non-cooperation was first established.
Koostööst keeldunud eksportivate tootjate üleriigilise dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst keeldumise tase.
To this end, the volume of exports to the Community reported by the cooperating exporting producers was compared with the equivalent Eurostat import statistics.
Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt teatatud ühendusse suundunud ekspordi mahtu ja Eurostati vastavat impordistatistikat.
In the case of Malaysia and Thailand, where the level of cooperation was low, i.e. less than 80 %, it was considered appropriate to set the dumping margin for the non-cooperating exporting producers at a level higher than the highest dumping margin established for the cooperating exporting producers.
Malaisias ja Tais, kus koostöötase oli madal, st vähem kui 80 %, peeti asjakohaseks kehtestada koostööst keeldunud eksportivatele tootjatele kõrgem dumpingumarginaal kui koostööd tegevale eksportijale kehtestatud kõrgeim dumpingumarginaal.
Indeed, there is reason to believe that the low level of cooperation results from the non-cooperating exporting producers in the investigated country generally having dumped at a higher level than any cooperating exporting producer.
On tõepoolest alust uskuda, et koostööst keeldumise kõrge taseme põhjustas see, et uuritava riigi koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaal on kõrgem kui ükskõik millisel koostööd tegeval eksportival tootjal.
Moreover, there were no indications that any non-cooperating company was dumping at a lower level and no bonus should be given for non-cooperation.
Lisaks ei viidanud miski sellele, et ühegi koostööst keeldunud äriühingu dumpingumarginaal oleks olnud madalam, ning koostööst keeldumine ei tohiks anda mingisuguseid eeliseid.