natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Enlargement, with 10 New Member States in May 2004, has created new conditions for the development of the Community Eco-label and for contributing to the field of environmental communication and awareness-raising.
Laienemine 10 uue liikmesriigi võrra 2004. aasta mais on loonud uued tingimused ühenduse ökomärgise arendamiseks ja keskkonnateabe ning teadlikkuse suurendamise soodustamiseks.
A clear, pan-European Eco-label like the Flower, could make it much easier for consumers to buy green across Europe, while it also helps their understanding of Type I labelling.
Selge üleeuroopaline ökomärgis, näiteks lilleõis, muudaks tarbijatel kogu Euroopas palju lihtsamaks roheliste toodete ostmise, aidates neil ka I tüüpi märgistest paremini aru saada.
Well designed, market-based environmental labelling schemes will remain attractive to consumers because of their immediacy and simplicity and because they ensure better and more accessible information on the environment for citizens.
Hästi disainitud, turupõhised ökomärgise süsteemid pakuvad endiselt tarbijatele suurt huvi seetõttu, et on vahetud ja lihtsad ning tagavad kodanikele parema ja kättesaadavama informatsiooni keskkonna kohta.
They are also business-friendly because they act as product enhancers that offer marketing advantages at the point of sale, if they are developed in partnership with manufacturers and come at a reasonable cost for enterprises.
Need on ka ettevõtjasõbralikud, kuna tõstavad toote esile ja annavad müügikohas turueelise, kui neid arendatakse partnerluses tootjatega ja kui neil on ettevõtete jaoks mõistlik hind.
It is clear that the Community Eco-label has not yet achieved satisfactory market penetration.
On selge, et ühenduse ökomärgisega toodete turuosa ei ole veel piisavalt suur.
It is now in a better situation than before, with a continuously widening range of product groups (including both goods and services) and with new applications coming in steadily, nevertheless it is clear that the scheme has to be revised if it is to properly achieve its original aims and in particular its active take-up by the business community.
Praegu on olukord parem kui enne, sest tooterühmade (nii kaupade kui teenuste) valik laieneb pidevalt ja pidevalt esitatakse uusi taotlusi, siiski on selge, et süsteem tuleb läbi vaadata, et see saavutaks oma algsed eesmärgid ja eriti selle aktiivse kasutuselevõtmise äriringkonnas.
In view of the revision of the Community Eco-label Scheme an evaluation study is being carried out assessing its overall effectiveness in reducing negative environmental impacts.
Ühenduse ökomärgise süsteemi läbivaatamise valguses viiakse läbi hindamisuuring, milles hinnatakse selle üldist efektiivsust negatiivsete keskkonnamõjude vähendamisel.
The Scheme’s contribution to sustainable consumption and production will be assessed, and proposals will be made on how, through its revision, it should best meet the challenge of promoting sustainable development in Europe, as well as making it more attractive to economic operators and in particular to SMEs.
Hinnatakse süsteemi osa säästvas tarbimises ja tootmises ning tehakse ettepanekuid selle kohta, kuidas läbivaatamine vastaks kõige paremini säästva arengu edendamisele Euroopas, samuti muudaks selle ettevõtjate ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks huvitavamaks.
This working plan should fully support the evaluation of the Scheme and its revision while not prejudicing in any way the possibility for making any changes to the Eco-label Scheme when the Regulation is revised.
Käesolev tööplaan peab täielikult toetama süsteemi hindamist ja selle läbivaatamist, piiramata mingil viisil võimalust teha ükskõik milliseid muudatusi ökomärgise süsteemis, kui määrus läbi vaadatakse.
The fundamental aim of this revised working plan is, therefore, to build on the lessons and experience obtained from the functioning of the Eco-label scheme and lay down the programme of work for the next three years aiming at the following:
Seetõttu on käesoleva muudetud tööplaani põhieesmärk koostada ökomärgise süsteemi toimimisel saadud õppetundidele ja kogemustele toetudes kolmeks järgmiseks aastaks tööplaan, mille eesmärgid on järgmised:
Make the Community Eco-label a more successful and effective instrument for improving the environmental quality of goods and services.
teha ühenduse ökomärgisest toodete ja teenuste keskkonnakvaliteedi parandamise edukam ja tõhusam vahend,
The revised working plan should also focus on supporting the currently on-going evaluation of the Eco-label Scheme and the upcoming revision of the Regulation.
muudetud tööplaan peab keskenduma ka käesoleval ajal toimuva ökomärgise süsteemi hindamise ja eelseisva määruse muutmise toetamisele,
Continue the contribution to making consumption more sustainable, and to the policy objectives set out in the Community’s Sustainable Development Strategy and the Sixth Environmental Action Programme.
jätkata panuse andmist tarbimise säästvamaks muutmisel ning edendada ühenduse säästva arengu strateegias ja kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis seatud poliitika eesmärkide saavutamist,
Make the most effective use of the resources allocated to the scheme by the Commission, the Member States and the members of the European Union Eco-Labelling Board (EUEB) [5].
kasutada tõhusaimal viisil komisjoni, liikmesriikide ja Euroopa Liidu Ökomärgise Komisjoni (EUEB). [5] liikmete poolt süsteemile eraldatud ressursse.
STRATEGY FOR THE DEVELOPMENT OF THE SCHEME
STRATEEGIA SÜSTEEMI ARENDAMISEKS AASTATEL
Policy and strategy towards the revision of the Eco-label Regulation
Ökomärgise määruse läbivaatamise poliitika ja strateegia
The Community Eco-label is continually developing and adapting its long-term policy and strategy.
Ühenduse ökomärgise süsteemi arendatakse pidevalt ning kohandatakse seda pikaajalise poliitika ja strateegiaga.
It needs to be closely integrated with the ongoing discussions and the work for the implementation of the EU Integrated Product Policy Communication and also with other legislative instruments under development, such as the proposed directive on the Eco-design of Energy-using Products (EuP), the 92/75/EEC Framework Directive for domestic appliances and the Energy Star Council Decision for office equipment, the implementation of ETAP, the Sixth Environmental Action Programme and Community’s Sustainable Development Strategy.
See tuleb tihedalt siduda käimasolevate aruteludega ja tööga EL tervikliku tootepoliitika teatise rakendamiseks, samuti teiste arendatavate õigusmeetmetega, nagu ettepanek direktiiviks energiamahukate toodete (EuP) ökodisaini kohta, 92/75/EMÜ raamdirektiiv kodumajapidamisseadmete kohta ja Energy Star’i nõukogu otsus kontoriseadmete kohta, ETAPi rakendamine, kuues keskkonnaalane tegevusprogramm ja ühenduse säästva arengu strateegia.
The Community Eco-label also needs to follow closely the wider developments in product eco-labelling, as well as ethical, quality and health labels, by also ensuring an appropriate involvement of the different scientific committees in order to further improve the scientific basis of the ecological criteria.
Ühenduse ökomärgise süsteem peab hoolikalt jälgima ka tootemärgistuse laiemat arengut, samuti eetika-, kvaliteedi- ja tervisemärkide arengut, tagades ühtlasi eri teaduskomiteede piisava kaasamise, et jätkuvalt parandada ökoloogiliste kriteeriumide teaduslikku alust.
Equally important are the developments in the field of Environmental Management Systems, in particular with respect to the Community Eco-Management and Audit Scheme (EMAS).
Samavõrra tähtsad on arengud keskkonnajuhtimissüsteemide alal, eriti seoses ühenduse keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemiga (EMAS).
In order to manage more effectively the various related discussions and information flows, both within the Scheme and with respect to external forums, and to prepare and lead the debate on the future of the Scheme, an active Policy Management Group was set up in the first Eco-label working plan.
Asjaga seotud arutelude ja infovoogude tõhusamaks juhtimiseks nii süsteemi sees kui välisfoorumitega seoses ning süsteemi tulevikku käsitlevate mõttevahetuste paremaks ettevalmistamiseks ja juhtimiseks loodi esimeses ökomärgise tööplaanis aktiivne poliitikajuhtimise rühm.
It has delivered a very valuable contribution to the future policy and strategy of the Scheme, by addressing the issues of integration with other environmental policies, synergies with other information instruments and a wide range of long term policy issues.
See on andnud väga väärtusliku panuse süsteemi edasisse poliitikasse ja strateegiasse, käsitledes integratsiooni muude keskkonnapoliitikatega, koostoimet muude infovahenditega ning pikaajaliste poliitikaküsimuste laia ringi.
It has clearly identified the main challenges that the Scheme is facing at the moment and has contributed to the discussion by developing a variety of ideas about the evaluation and the revision of the Scheme.
See on selgelt identifitseerinud peamised väljakutsed, millega süsteem käesoleval hetkel kokku puutub, ning on andnud panuse arutelusse, arendades erinevaid ideid süsteemi hindamise ja muutmise kohta.
These ideas should be fed into the discussions on the revision of the Scheme where meetings involving stakeholders should be considered a priority.
Neid ideid tuleb rakendada aruteludes süsteemi muutmise kohta, kui prioriteediks peetakse sidusrühmi hõlmavaid kohtumisi.
It should be a priority of the EUEB, Member States and the Commission to develop and adapt the long-term policy and strategy of the Eco-label Scheme in the light of the upcoming revision of the Regulation.
EUEBi, liikmesriikide ja komisjoni prioriteet peaks olema ökomärgise süsteemi pikaajalise poliitika ja strateegia arendamine ning kohandamine määruse järgneva läbivaatamise valguses.
They should also contribute to the integration of the Eco-label in the various policy developments taking place in relation to sustainable consumption (such as IPP, EuP, Green Public Procurement, wider labelling, reduced taxation for green products, ETAP, etc.).
Samuti peaksid nad andma oma panuse ökomärgise kaasamiseks eri poliitikavaldkondadesse, mida arendatakse seoses säästva tarbimisega (näiteks terviklik tootepoliitika, energiamahukad tooted, rohelised riigihanked, tootemärgid laiemalt, roheliste toodete väiksem maksustamine, ETAP, jne).
Actions
Tegevus
The EUEB, Member States and the Commission should make it a priority to input into the evaluation and revision of the Eco-label Scheme in order to help develop and adapt its long-term policy and strategy.
EUEB, liikmesriigid ja komisjon peaksid muutma prioriteediks kaasaaitamise ökomärgise süsteemi hindamisele ja läbivaatamisele, et aidata arendada ja kohandada selle pikaajalist poliitikat ja strateegiat.
This input should come in the form of dedicated meetings, investigations and mobilisation of expertise following the publication of the results of the study.
See kaasaaitamine peaks koosnema erinõupidamistest, uuringutest ja ekspertide mobiliseerimisest pärast uuringutulemuste avaldamist.
Objectives for environmental improvement and market penetration
Keskkonna parandamise ja turu hõlvamise eesmärgid
The objectives for environmental improvement and market penetration will be set out in the light of the revision of the scheme.
Keskkonna parandamise ja turu hõlvamise eesmärgid tuuakse välja süsteemi muutmise valguses.
They will aim in particular:
Need eesmärgid on:
to widen the number of markets potentially open to eco-labelled products by progressively expanding the range of Eco-label product groups and make it more attractive to manufacturers;
suurendada ökomärgistatud toodete potentsiaalsete turgude arvu, järk-järgult laiendades ökomärgistatud tooterühmade valikut ja muutes selle tootjatele atraktiivsemaks;
within each of these markets/product groups, to increase significantly the visibility of the Eco-label (i.e. the number of eco-labelled products on the market);
oluliselt suurendada ökomärgise nähtavust kõikidel nendel turgudel ja kõikides nendes tooterühmades (s.t suurendada ökomärgistatud toodete arvu turgudel);
to consider the overall environmental benefits of the scheme and its contribution in making consumption more sustainable;
kaaluda süsteemi üldist keskkonnatulu ning selle panust tarbimise säästvamaks muutmisel;
to further build on the potential synergies between Community Eco-label and EMAS.
jätkata ühenduse ökomärgise ja EMASi vahelise potentsiaalse koostoime kasutamist.
Product group development
Tooterühmade arendus
Currently criteria have been adopted for 23 product groups: tissue paper, dishwashers, soil improvers, bed mattresses, indoor paints and varnishes, footwear, textile products, personal computers, laundry detergents, detergents for dishwashers, copying paper, light bulbs, portable computers, refrigerators, washing-machines, all purpose and sanitary cleaners, hand dishwashing detergents, televisions, hard floor covering, vacuum cleaners, tourist accommodation service, camp-site service, and lubricants.
Praeguseks on kinnitatud kriteeriumid 23 tooterühmale: pehme paber, nõudepesumasinad, mullaparandusained, voodimadratsid, värvid ja lakid sisetöödeks, jalatsid, tekstiilitooted, personaalarvutid, pesupesemiseks ettenähtud detergendid, nõudepesumasinas kasutatavad detergendid, koopiapaber, elektripirnid, kaasaskantavad arvutid, külmikud, pesumasinad, üldpuhastusained ja sanitaarpuhastusained, käsinõudepesu vahendid, televiisorid, kõvad põrandakatted, tolmuimejad, turistide majutamise teenused, kämpinguteenused ja määrdeained.
A variety of conditions need to be met in order for a product group to be considered as a priority for the Community Eco-label.
Tooterühm peab vastama erinevatele tingimustele, et seda lugeda prioriteetseks tooterühmaks ühenduse ökomärgise saamisel.
Article 2(2) of Regulation (EC) No 1980/2000 in particular expresses some key requirements concerning its suitability for eco-labelling.
Määruse (EÜ) nr 1980/2000 artikli lõikes 2 esitatakse rõhutatult mõned kõige tähtsamad nõuded, mis käsitlevad tooterühma sobivust ökomärgise saamiseks.
The product must be significant in terms of the internal market and be sold for final consumption or use.
Tootel peab siseturul olema tähtis koht ning seda tuleb müüa lõpptarbimiseks ja -kasutamiseks.
It must involve significant environmental impacts that can be positively influenced by consumer choice, and manufacturers and retailers must be willing to put the Eco-label on their products.
Sellel peab olema oluline keskkonnamõju, mida tarbijavalik saab positiivselt mõjutada, ning tootjatel ja jaemüüjatel peab olema kindel soov panna ökomärgis oma toodetele.
On the basis of a check-list of questions provided in the first working plan, a prioritisation study [6] was carried out and the resulting prioritised product group list is presented in Appendix 1.
Esimeses tööplaanis sisaldunud kontrollküsimustiku alusel viidi läbi prioriteetide leidmise uuring [6] ning selle tulemusel saadud prioriteetsete tooterühmade nimekiri on esitatud 1. lisas.
In the light of the revision of the scheme, the EUEB and Member States should continue to develop the methodology for the prioritisation of product groups on the basis of the study and according to the recommendations for further work and improvements published in the study results.
Süsteemi läbivaatamise valguses peaksid EUEB ja liikmesriigid jätkama metodoloogia väljatöötamist uuringu alusel tooterühmade prioriseerimiseks ja vastavalt uurimistulemustes avaldatud soovitustele edasise töö ja parendamise kohta.
They should also extend the evaluation of the environmental benefits and marketing perspectives of the candidate product groups.
Nad peaksid laiendama ka keskkonnatulu hindamisele ja kandidaattooterühmade turustusperspektiividele.
The special requirements for assessing the degree of priority for services must also be further analysed.
Samuti tuleb jätkuvalt analüüsida konkreetseid nõudeid teenuste prioriteetsusastme hindamiseks.
The improved methodology should provide an objective way of prioritising product groups for goods and services.
Parandatud metodoloogia peaks tagama objektiivse võimaluse kaupade ja teenuste tooterühmade prioriseerimiseks.
It should also take into consideration whether a given good or service has a clear relationship with existing product groups.
Seejuures tuleb arvesse võtta ka antud kauba või teenuse otsest suhet olemasolevate tooterühmadega.
An ad-hoc management group should be set up to objectively and transparently specify which should be the top priority product groups.
Tuleks moodustada ajutine juhtrühm, et objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määrata, millised võiksid olla prioriteetseimad tooterühmad.
The work done on product group development, however, should not prejudice the possibility for making changes to how product groups are dealt with in the revision of the Eco-label Scheme.
Tooterühmade arendamiseks tehtud töö ei tohiks siiski piirata võimalust teha muudatusi selles, kuidas tooterühmi vaadeldakse ökomärgise süsteemi läbivaatamisel.
In the light of the revision of the scheme, establish a set of product groups which forms a sufficiently complete and manageable range of products to attract retailers, manufacturers, including SMEs and consumers.
Süsteemi läbivaatamise valguses kinnitada tooterühmade kogum, mis moodustab piisavalt tervikliku ja juhitava tootevaliku huvi äratamiseks jaemüüjates, tootjates (sh väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted) ning tarbijates.
Make the best use of the resources allocated to product group development by focusing attention on those product groups which are the most suitable for the Community Eco-label.
Kasutada parimal viisil tooterühmade arendamiseks eraldatud ressursse, keskendudes ühenduse ökomärgise saamiseks kõige sobivamatele tooterühmadele.
Within five years, the number of established product groups should increase to between 30 and 35.
Viie aastaga peaks kinnitatud tooterühmade arv kasvama 30–35 tooterühmani.
The priority product group list should be updated regularly, following consultation with the EUEB.
Prioriteetsete tooterühmade nimekirja tuleks regulaarselt uuendada pärast konsulteerimist EUEBiga.
On the occasion of the revision of each product group, its priority should be reassessed by the EUEB.
Iga tooterühma läbivaatamisel peaks EUEB selle prioriteetsust uuesti hindama.
Taking into account the prioritisation study carried out during the previous working plan Competent Bodies and the EUEB should continue to improve the prioritisation methodology, in particular seeking to develop an appropriate weighting of the ‘prioritisation questions’ in the study.
Arvestades eelmise tööplaani jooksul läbi viidud prioriseerimisuuringut, peaksid pädevad asutused ja EUEB jätkama prioriseerimismeetodite täiustamist, püüdes eelkõige välja töötada asjakohast “prioriseerimisküsimuste” kaalumist uuringus.
Amongst other factors this should take into account of the success or failure of the established product groups, the environmental benefits deriving from the candidate product groups and the special requirements for assessing the degree of priority for services, in the light of the results and orientations coming out from the ongoing evaluation of the scheme.
Lisaks muudele faktoritele peaks see arvestama kindlaksmääratud tooterühmade edu või ebaedu, kandidaattooterühmadest tulenevat keskkonnatulu ja konkreetseid teenuste prioriteetsusastme hindamise nõudeid, arvestades käimasoleva süsteemi hindamise tulemusi ja suundumusi.
The Commission, the EUEB and the Member States should, in addition to carrying out the necessary revisions, aim to establish two new product groups every year.
Lisaks vajalikele läbivaatamistele peaks komisjoni, EUEBi ja liikmesriikide eesmärgiks olema kahe uue tooterühma kinnitamine igal aastal.
The duration of validity of product group criteria should in general be set at four to five years (although this period may be adapted on a case-by-case basis).
Tooterühmade kriteeriumide kehtivusaeg peaks üldjuhul olema 4–5 aastat (kuigi seda soovitatavat ajavahemikku võib igal üksikjuhtumil kohandada).
An ad-hoc management group of the EUEB should be established to meet once a year in order to recommend which are the top priority product groups and to advise the timetable for product group revisions.
Tuleks luua EUEBi ajutine juhtimisrühm, kes saab kokku kord aastas, et anda soovitusi, millised on kõige prioriteetsemad tooterühmad ja milline on tooterühmade läbivaatamise ajaplaan.
The group will also establish a methodology for defining the urgency of criteria revision based on the technical developments in the relevant fields.
Rühm kinnitab ka kriteeriumide läbivaatamise vajalikkuse määramise metodoloogia, mis põhineb vastavate alade tehnilisel arengul.
The development of new product groups, however, should not prejudice the need to dedicate time and resources to inputting into the process of the revision of the Eco-label scheme.
Uute tooterühmade arendamine ei tohiks siiski piirata vajadust pühendada aega ja ressursse ökomärgistuse süsteemi muutmise protsessile.
Market penetration, visibility and consumer awareness
Turu hõlvamine, nähtavus ja tarbijate teadlikkus
There are four parameters for measuring the visibility of the Eco-label:
Ökomärgise nähtavust mõõdetakse nelja parameetri abil:
companies: the number of companies awarded the Eco-label
ettevõtted: ökomärgise saanud ettevõtete arv,
products: the number of products for which these companies have the Eco-label
tooted: toodete arv, millele need ettevõtted on saanud ökomärgise,
articles: the number of articles of these products marketed bearing the Eco-label
kaubad: nendesse toodetesse kuuluvate kaubaartiklite arv, mida turustatakse ökomärgisega,
values: the ex-factory sales value of these articles
väärtused: nende kaupade müügiväärtus tehase tasandil.
Currently (May 2005) there are over 250 companies that use the Community Eco-label (compared with 87 in August 2001), on several hundreds of their products.
Praegu (2005. aasta mais) kasutab ühenduse ökomärgist üle 250 ettevõtte (võrreldes 87ga 2001. aasta augustis) sadadel toodetel.
Textiles, indoor paints and varnishes, and tourist accommodation service are the most successful product groups in terms of the number of applicants.
Taotlejate arvu põhjal otsustades on kõige edukamad tooted tekstiilmaterjalid, värvid ja lakid sisetöödeks ning turistide majutamise teenused.
The distribution of Community Eco-label holders and their products over the European Union and the European Economic Area is still fairly uneven but shows a much better and more balanced coverage of products compared with the past.
Ühenduse ökomärgise valdajad ja nende tooted on Euroopa Liidus ja Euroopa Majanduspiirkonnas ikka veel küllaltki ebaühtlaselt jaotunud, ent võrreldes varasemaga on tooted kaetud paremini ja tasakaalustatumalt.
The number of Community Eco-label articles sold in 2004 is estimated to be around 400 million (compared with 54 million in 2001), with an ex-factory sales value estimated at EUR 700 million compared with EUR 114 million in 2001.
aastal müüdi ühenduse ökomärgistusega tooteid hinnanguliselt umbes 400 miljonit (võrreldes 54 miljoniga 2001. aastal) ja nende müügiväärtus tehase tasandil oli umbes 700 miljonit eurot võrreldes 114 miljoni euroga 2001. aastal.
In terms of actual market penetration, Community Eco-labelled products are however still relatively insignificant, currently still accounting for far less than 1 % of the total market for the different product groups.
Ühenduse ökomärgisega toodete tegelik turuosa on siiski veel suhteliselt tagasihoidlik, praegu on see kõvasti alla 1 % kõikide tooterühmade turust.
The main objective of the scheme should be to improve significantly its attractiveness to economic actors as well as to increase considerably the number of labelled products in order to make the Eco-label visible on the market and increase its environmental impact.
Süsteemi peamine eesmärk peaks olema selle atraktiivsuse oluline parandamine ettevõtjate jaoks, samuti märgistusega toodete arvu oluline suurendamine, et muuta ökomärgis turul nähtavaks ja tugevdada selle keskkonnamõju.