natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Slovak tax authorities carried out an on-the-spot inspection at the company on 21 June 2004 and found that, as at 17 June 2004, the beneficiary had cash amounting to SKK 161,3 million, receivables of SKK 62,8 million, stocks of spirit and spirit-based beverages with a value of SKK 84 million and fixed assets with a book value of SKK 200 million.
Slovakkia maksuhaldur kontrollis äriühingut 21. juunil 2004. aastal kohapeal ja leidis, et abisaajal oli 17. juuni 2004. aasta seisuga raha 161,3 miljonit Slovaki krooni, debitoorseid võlgu 62,8 miljonit Slovaki krooni, piirituse ja piiritusjookide varusid 84 miljoni Slovaki krooni väärtuses ja põhivara bilansilise väärtusega 200 miljonit Slovaki krooni.
The Slovak authorities consider that the tax execution procedure was a genuine alternative for the tax office.
Slovakkia ametiasutused leiavad, et maksude sissenõudmise menetlus oli maksuameti jaoks täiesti mõeldav alternatiiv.
They confirm that the tax office had the possibility of initiating this procedure prior to the arrangement procedure, as it could have done even if the court had refused to confirm the arrangement (because the tax office as separate creditor would not have voted in its favour).
Nad kinnitavad, et maksuametil oli võimalik algatada see menetlus enne kokkuleppemenetlust, samuti sel juhul, kui kohus oleks keeldunud kokkulepet kinnitamast (kuna maksuamet eraldiseisva võlausaldajana ei oleks hääletanud selle poolt).
The Slovak authorities do not agree with the assertion of the beneficiary that his financial difficulties were due to the change in the Tax Administration Act.
Slovakkia ametiasutused ei nõustu abisaaja väitega, et tema majanduslikud raskused tulenesid maksukorralduse seaduse muudatusest.
According to them the financial difficulties of the beneficiary were due to the financial strategy of using indirect taxes for the running of its own business.
Nende seisukoht oli, et abisaaja majanduslikud raskused tulenesid finantsstrateegiast, mille kohaselt kasutati kaudseid makse oma majandustegevuse huvides.
Instead, the beneficiary should have simply collected the taxes from its clients and transferred them to the state budget.
Abisaaja oleks pidanud selle asemel lihtsalt koguma oma klientidelt makse ja need riigieelarvesse kandma.
The Slovak authorities do not agree that the meeting with the Tax Directorate of the Slovak Republic in December 2003 is evidence of preliminary agreement with the arrangement on the part of the tax office.
Slovakkia ametiasutused ei nõustunud väitega, et Slovaki Vabariigi maksudirektoraadiga 2003. aasta detsembris toimunud kohtumine oli kui maksuametiga eelkokkuleppe sõlmimine.
They submitted a letter of 6 July 2004 that had been sent by the Tax Directorate of the Slovak Republic to the subordinate tax office, instructing it not to agree with the arrangement proposed by the beneficiary because it was unfavourable for the State.
Nad esitasid Slovaki Vabariigi maksudirektoraadi 6. juuli 2004. aasta kirja sellele alluvale maksuametile, milles anti korraldus abisaaja pakutud kokkuleppega mitte nõustuda, kuna see ei olnud riigile kasulik.
This letter then referred to another, more general, letter of 15 January 2004 from the Minister of Finance to the subordinate Tax Directorate, instructing it not to agree to proposals for arrangements with creditors that would involve the tax authorities writing off tax receivables.
Selles kirjas oli viidatud ka teisele, üldisemale 15. jaanuari 2004. aasta rahandusministri kirjale ministeeriumile alluvale maksuametile, milles anti korraldus mitte nõustuda võlausaldajatega kokkulepe saavutamise ettepanekuga, mille kohaselt maksuhaldur peaks maksuvõlgu maha kandma.
Moreover, the Slovak authorities interpreted the letter of 3 February 2004, referred to by the beneficiary (see paragraph 37), as explicitly disagreeing with the 35 % arrangement.
Peale selle tõlgendasid Slovakkia ametiasutused abisaaja viidatud 3. veebruari 2004. aasta kirja (vt lõige 37) selliselt, et selles otseselt keelduti 35 %-lisest kokkuleppest.
The Slovak authorities submit that the beneficiary had not paid excise duties within the prescribed deferment period (January 2001 to March 2004) and had had its tax obligations regularly deferred.
Slovakkia ametiasutused väitsid, et abisaaja ei olnud aktsiisimaksu pikendatud tähtajaks (2001. aasta jaanuarist 2004. aasta märtsini) tasunud ja tema maksukohustusi oli pidevalt edasi lükatud.
According to the Slovak authorities, significant differences in the estimates of the two auditors' reports raise doubts as to the credibility of both reports.
Slovakkia ametiasutuste väitel tekitavad kalkulatsioonide olulised erinevused kahe audiitori seisukohtades kahtlusi mõlema aruande usaldusväärsuses.
They have, in particular, doubts regarding the liquidation factor assigned to current assets by EKORDA.
Nad kahtlevad nimelt EKORDA poolt käibevarade suhtes rakendatud likvideerimisteguris.
This factor should be higher than 20 %.
See tegur peaks olema kõrgem kui 20 %.
Finally, according to the Slovak authorities, the beneficiary had not drawn up a viable restructuring plan and the measures proposed in the context of the arrangement procedure could not be considered to be restructuring measures.
Ja lõpuks ei olnud abisaaja Slovakkia ametiasutuste arvates koostanud toimivat ümberkorralduskava ning kokkuleppemenetluse raames pakutud meetmed ei olnud käsitatavad ümberkorraldusmeetmetena.
As some of the relevant events in the present case took place before the accession of the Slovak Republic to the European Union on 1 May 2004, the Commission first has to determine whether it is competent to act with regard to the disputed measure.
Kuna teatavad käesoleval juhul asjakohased sündmused toimusid enne Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemist 1. mail 2004, peab komisjon kõigepealt kindlaks määrama, kas vaidlustatud meede kuulub tema pädevusse.
Measures that were put into effect before accession and are no longer applicable after accession cannot be examined by the Commission either under the so-called interim mechanism procedure, governed by Annex IV, point 3 of the Accession Treaty, or under the procedures laid down in Article 88 of the EC Treaty.
Komisjonil ei ole õigust läbi vaadata enne ühinemist jõustatud meetmeid, mis ei olnud pärast ühinemist enam kohaldatavad, ei nn ajutise korra kohaselt, mida reguleeritakse ühinemislepingu IV lisa punktiga 3, ega EÜ asutamislepingu artiklis 88 ette nähtud korra kohaselt.
Neither the Accession Treaty nor the EC Treaty requires or empowers the Commission to review these measures.
Komisjonil ei ole ühinemislepingu ega EÜ asutamislepingu kohaselt kohustust ega õigust neid meetmeid läbi vaadata.
However, measures put into effect after accession clearly do fall within the field of competence of the Commission under the EC Treaty.
Kuid pärast ühinemist jõustatud meetmed kuuluvad selgelt komisjoni pädevusse vastavalt EÜ asutamislepingule.
In order to determine the moment when a certain measure was put into effect, the relevant criterion is the legally binding act by which the competent national authority undertakes to grant aid.
Asjakohane kriteerium teatava meetme jõustamishetke kindlaksmääramiseks on õiguslikult siduv akt, millega pädev riigiasutus kohustub abi andma.
The beneficiary claimed in the present case that the disputed measure was put into effect before accession and is not applicable thereafter (see paragraph 37).
Abisaaja väitis käesoleval juhul, et vaidlustatud meede jõustati enne ühinemist ega ole pärast seda kohaldatav (vt lõige 37).
The Commission cannot accept the arguments put forward by the beneficiary.
Komisjon ei saa abisaaja väidetega nõustuda.
The proposal to initiate the arrangement procedure is not an act of the granting authority, but an act of the beneficiary.
Ettepaneku tegemine kokkuleppemenetluse algatamiseks ei ole abi andnud ametiasutuse, vaid abisaaja toiming.
The decision of the court to commence the arrangement procedure is likewise not an act of the granting authority.
Ka kohtu otsus algatada kokkuleppemenetlus ei ole abi andnud ametiasutuse toiming.
This decision only permitted the beneficiary and his creditors to proceed with negotiations on the arrangement, but clearly did not constitute the granting event.
See otsus ainult võimaldas abisaajal ja tema võlausaldajatel kokkuleppe üle läbirääkimisi jätkata, kuid ei olnud selgelt käsitatav abi andmisena.
There is no evidence that the Tax Directorate would have expressed its agreement with the disputed measure at the meeting in December 2003.
Puuduvad tõendid selle kohta, et maksudirektoraat oleks väljendanud 2003. aasta detsembril toimunud koosolekul nõusolekut vaidlustatud meetme suhtes.
On the contrary, the Slovak authorities denied any such preliminary agreement.
Vastupidi, Slovakkia ametiasutused eitasid sellise eelkokkuleppe olemasolu.
The letter of 3 February 2004 is explicit in refusing to accept the proposal to settle at the level of 35 %.
veebruari 2004. aasta kirjas lükatakse ettepanek tasuda võlad 35 %-liselt selgesõnaliselt tagasi.
The decision of the competent authority to write off some of its claims was taken on 9 July 2004, when the tax office agreed to the arrangement proposed by the beneficiary.
Pädeva ametiasutuse otsus kanda mõned oma nõuded maha tehti 9. juulil 2004, mil maksuamet nõustus abisaaja ettepanekuga kokkulepe saavutada.
Accordingly, the question of whether the measure is applicable after accession no longer arises.
Seega ei teki enam küsimust, kas meede on pärast ühinemist kohaldatav.
The Commission therefore concludes that it is competent to assess the disputed measure pursuant to Article 88 of the EC Treaty.
Seega järeldab komisjon, et vaidlustatud meetme hindamine EÜ asutamislepingu artikli 88 kohaselt kuulub tema pädevusse.
State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty
Riigiabi eü asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses
Article 87(1) of the EC Treaty states that any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods and affects trade between Member States is incompatible with the common market.
EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatakse, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
Writing off a debt towards a public authority such as a tax office is a form of using state resources.
Riigiasutusele, näiteks maksuametile võlgnetava summa mahakandmine on riigi ressursside kasutamise üks vorme.
Since it benefits an individual undertaking, the measure is selective.
Kuna see on kasulik konkreetsele ettevõtjale, on tegemist valikulise meetmega.
Until the events that triggered the insolvency procedure, the beneficiary operated in the market for the production of spirit and spirit-based beverages, non-alcoholic beverages and canned fruit and vegetables.
Abisaaja tegeles kuni maksujõuetusmenetlust vallandanud sündmusteni piirituse ja piiritusjookide, mittealkohoolsete jookide ning puu- ja köögiviljakonservide tootmisega.
In 2003 it was the third-largest producer of spirit and spirit-based beverages in Slovakia.
Ta oli 2003. aastal Slovakkia tähtsuselt kolmas piirituse ja piiritusjookide tootja.
Since the loss of its licence for the production of spirit and spirit-based beverages in March 2004, it has been active on the wholesale market for spirit and spirit-based beverages produced by another company, Old Herold, s.r.o., using the production facilities it rents from the beneficiary.
Alates piirituse ja piiritusjookide tootmise litsentsi kaotamisest 2004. aasta märtsis on ta tegelenud teise, abisaajalt tootmisvahendeid rentiva äriühingu, Old Herold, s.r.o. toodetud piirituse ja piiritusjookide hulgimüügiga.
In all segments in which the beneficiary was active prior to the arrangement procedure and in which it is active at present there is trade between Member States.
Kõikides turusegmentides, milles abisaaja tegutses enne kokkuleppemenetlust ja tegutseb praegu, toimub liikmesriikidevaheline kaubandus.
In the decision to open the formal investigation procedure, the Commission raised doubts as to whether the measure distorted or threatened to distort competition by conferring on the beneficiary an advantage that it would normally not be able to obtain on the market.
Otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta väljendas komisjon kahtlust, et meetmega võidi kahjustada konkurentsi või ähvarda kahjustada konkurentsi abisaajale eelise andmisega, mis tal tavaolukorras oleks turul puudunud.
In other words, the Commission had doubts as to whether the State had behaved as a market economy creditor in relation to the beneficiary.
Ehk teisiti öeldes – komisjon kahtles, kas riik oli käitunud abisaaja suhtes turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldajana.
It was established that the arrangement contained the same debt arrangement conditions for both the private creditors and the tax office.
Määrati kindlaks, et kokkuleppemenetluses olid tingimused võla tasumiseks nii eravõlausaldajate kui ka maksuameti puhul samad.
The creditors were to be paid 35 % of the debt within a prescribed period, a requirement with which the beneficiary complied.
Võlausaldajatele tuli tasuda ettenähtud tähtajaks 35 % võlast ja abisaaja nõustus selle nõudega.
The remaining 65 % was written off.
Ülejäänud 65 % kanti maha.
However, prior to the arrangement, the tax office was in a legally and economically more advantageous position than the creditors before the arrangement.
Kuid maksuamet oli enne kokkulepet võlausaldajatega võrreldes õiguslikult ja majanduslikult eelisseisundis.
It therefore needs to be examined in detail whether the tax office used all the means at its disposal to obtain the highest possible repayment of its receivables, as a market economy creditor would do.
Seepärast on vaja üksikasjalikult uurida, kas maksuamet kasutas kõiki tema käsutuses olnud vahendeid oma debitoorsete võlgade eest võimalikult suurte maksete saamiseks, nagu seda oleks teinud turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja.
In order to determine whether the market economy creditor test was met, the Commission has to determine whether the tax office was better off accepting the conditions of the arrangement as proposed by the beneficiary compared with the possible outcome of a bankruptcy procedure or a tax execution procedure.
Selleks et määrata kindlaks, kas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteerium on täidetud, peab komisjon kindlaks määrama, kas maksuametil oli kasulikum nõustuda abisaaja pakutud kokkuleppe tingimustega, võrreldes pankrotimenetluse või maksude sissenõudmise menetluse võimaliku tulemusega.
In brief, the Slovak Republic submits that, in its view, the measure constitutes state aid.
Lühidalt öeldes väidab Slovaki Vabariik, et tema seisukoht on, et meede on käsitatav riigiabina.
It acknowledges that, at the time of the arrangement, the question of state aid was simply not considered.
Ta tunnistab, et kokkuleppe ajal riigiabi küsimust lihtsalt ei vaadeldud.
Contrary to this, the beneficiary argues that the measure is free of aid and submits documents described above, in particular reports from two auditors.
Seevastu abisaaja väidab, et meetmes riigiabi ei sisaldu, ning esitab eespool kirjeldatud dokumendid, eelkõige kahe audiitori aruanded.
On the basis of the information submitted by both the beneficiary and the Slovak authorities, the Commission established the following facts on the financial situation of the beneficiary in the year in question to the extent relevant for the application of the market economy creditor test.
Abisaaja ja Slovakkia ametiasutuste esitatud andmete põhjal määras komisjon kindlaks järgmised faktid abisaaja majandusliku olukorra kohta kõnealusel aastal, sel määral kui see puudutab vastavust turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja kriteeriumile.
The figures as at 31 March 2004 provided by the beneficiary and the figures as at 17 June 2004 provided by the Slovak authorities cannot be verified by the Commission in the beneficiary's accounts.
Komisjon ei saa abisaaja 31. märtsi 2004. aasta seisuga esitatud andmeid ja Slovakkia ametiasutuste 17. juuni 2004. aasta seisuga esitatud andmeid abisaaja raamatupidamises kontrollida.
The Commission, however, has no reason to doubt any of these data.
Komisjonil ei ole aga põhjust neis andmetes kahelda.
Financial situation of the beneficiary 2003-04 [SKK million]
Abisaaja majanduslik olukord 2003-04 [miljonites Slovaki kroonides]
Non-current assets [20]
Käibevarad [20]
Cash
Raha
Short-term commercial receivables
Klientide lühiajalised võlgnevused
The Commission will first examine the evidence submitted by the beneficiary in support of its opinion that the bankruptcy procedure would leave the tax office worse off than the arrangement procedure.
Komisjon uurib kõigepealt abisaaja esitatud tõendeid tema seisukoha kinnituseks, et pankrotimenetlus oleks maksuametile kahjulikum kui kokkuleppemenetlus.
As neither the Slovak authorities nor the beneficiary submitted any calculation with regard to the tax execution procedure, the Commission will examine what the tax office could have obtained via this procedure.
Kuna Slovakkia ametiasutused ega abisaaja ei ole esitanud arvutust maksude sissenõudmise menetluse kohta, uurib komisjon, mida maksuamet oleks selle menetlusega saavutanud.
Finally, it will examine circumstantial evidence submitted by both the Slovak authorities and the beneficiary.
Lõpuks uurib ta ka Slovakkia ametiasutuste ja abisaaja esitatud kaudseid tõendeid.
Comparison of the arrangement procedure and bankruptcy
Kokkuleppemenetluse võrdlus pankrotimenetlusega
The Commission does not consider the EKORDA report a reliable basis for comparing the proposed arrangement with a potential bankruptcy procedure.
Komisjon ei loe EKORDA aruannet usaldusväärseks aluseks, mille põhjal võrrelda pakutud kokkulepet võimaliku pankrotimenetlusega.
The Slovak authorities share these doubts.
Slovakkia ametiasutused jagavad seda kahtlust.
At the outset, the Commission notes that, in issuing its report on 7 July 2004 (just two days before the creditors' meeting), EKORDA used for its calculations the status of the beneficiary's assets as at 31 March 2004.
Komisjon märgib kõigepealt, et EKORDA kasutas oma 7. juuli 2004 aruande koostamisel (vaid kaks päeva enne võlausaldajate koosolekut) arvutustes abisaaja varade seisu 31. märtsil 2004.
It is clear from Table 3 that the level of the various assets changed considerably after 31 March 2004.
Tabelist 3 võib näha, et erinevate varade seis pärast 31. märtsi 2004 oluliselt muutus.
In particular, a considerable portion of the stocks was sold, which led to an increase in cash.
Nimelt müüdi märkimisväärne osa varudest, mille tulemusena rahasumma suurenes.
These changes are of great importance when applying EKORDA's liquidation factors, ranging from 20 % for stocks and short-time receivables to 100 % for cash.
Need muutused on väga tähtsad EKORDA likvideerimistegurite kohaldamisel, mis ulatuvad 20 %-st varude ja lühiajaliste debitoorsete võlgade puhul 100 %-ni raha puhul.
Assuming that the liquidation factors estimated by EKORDA are correct and applying the methodology used by EKORDA, the following table shows how the outcome of EKORDA's calculation would have been different if based on figures from 28 April 2004 and 17 June 2004, i.e. still before the creditors' meeting on 9 July 2004.
Kui eeldada, et EKORDA hinnangulised likvideerimistegurid on õiged, ning kohaldada EKORDA kasutatud metoodikat, võib järgmisest tabelist näha, mille poolest oleksid EKORDA arvutustulemused erinenud, kui need oleksid põhinenud 28. aprilli 2004. aasta ja 17. juuni 2004. aasta arvudel, mis samuti eelnesid 9. juulil 2004. aastal toimunud võlausaldajate koosolekule.
These figures also show that the liquidation factors proposed by EKORDA are not realistic.
Need arvud näitavad ka, et EKORDA pakutud likvideerimistegurid ei ole realistlikud.
Comparison of the probable yield from the sale of the beneficiary's assets in a bankruptcy procedure [SKK million]
Võrdlus tõenäolise tuluga abisaaja varade müügi korral pankrotimenetluses [miljonites Slovaki kroonides]
Situation on:
Seis kuupäeval:
Liquidation factor [ %]
Likvideerimistegur [ %]
Yield
Tulu
Non-current assets
Käibevarad
Short-term receivables
Lühiajalised debitoorsed võlad
It must be noted that the business plan submitted by the beneficiary to the court forecast the sale of stocks at [less than SKK 150] million over the period March-May 2004.
Tuleb märkida, et abisaaja poolt kohtule esitatud äriplaanis prognoositi varude müüki [vähem kui 150] miljoni Slovaki krooni eest 2004. aasta märtsist maini.
EKORDA must have therefore been aware that the assets of the beneficiary would be subject to significant changes after 31 March 2004 and did not take this into account.
Seega pidi EKORDA olema abisaaja varades pärast 31. märtsi 2004 toimunud olulistest muutustest teadlik, kuid ei võtnud neid arvesse.
If EKORDA had taken into account the book value of the beneficiary's assets from 28 April 2004, it would have arrived at the conclusion that the yield obtained in bankruptcy would have been higher (SKK 238 million; EU-6,3 million) than what the beneficiary proposed in the arrangement (SKK 225 million; EUR 5,93 million.
Kui EKORDA oleks võtnud arvesse abisaaja varade bilansilist väärtust 28. aprilli 2004. aasta seisuga, oleks ta jõudnud järeldusele, et pankroti korral saadav tulu on suurem (238 miljonit Slovaki krooni; 6,3 miljonit eurot) kui abisaaja ettepanekus kokkuleppe kohta (225 miljonit Slovaki krooni; 5,93 miljonit eurot.
This conclusion would have been even stronger if the analysis had been made in June 2004 (SKK 275 million; EUR 7,2 million), still well in time for the tax office to exercise its right of veto and reject the proposal, with the effect of terminating the arrangement procedure.
See järeldus oleks olnud veelgi kindlam, kui analüüs oleks olnud tehtud 2004. aasta juunis (275 miljonit Slovaki krooni; 7,2 miljonit eurot), millisel juhul maksuametil oleks olnud veel küllalt aega kasutada oma vetoõigust ja ettepanek tagasi lükata, mille tulemusena oleks kokkuleppemenetlus lõppenud.
Again, it is noted that these results were obtained using EKORDA's assumptions and methodology.
Tuleb taas märkida, et need tulemused on saadud EKORDA eeldusi ja metoodikat kasutades.
The Commission, however, is unable to accept the methodology used by EKORDA and does not find the assumptions of its analysis credible.
EKORDA kasutatud metoodika ei ole aga komisjonile vastuvõetav ja ta ei pea selle analüüsis kasutatud eeldusi usutavateks.
This conclusion is reinforced by the doubts of the Slovak authorities as described in paragraphs 55 and 60.
Seda järeldust kinnitavad ka Slovakkia ametiasutuste kahtlused, mida on kirjeldatud lõigetes 55 ja 60.
To start with, in its report EKORDA does not explain how it determined the three liquidation factors.
Esiteks ei selgita EKORDA oma aruandes, kuidas ta nimetatud kolm likvideerimistegurit on kindlaks määranud.
The Slovak authorities stated that the liquidation factor for the stocks should be higher than 20 %.
Slovakkia ametiasutused väitsid, et varude likvideerimistegur peaks olema kõrgem kui 20 %.
The Commission observes that in 2004 the beneficiary was able to generate SKK [less than 150] million from the sale of its stocks (see paragraph 30).
Komisjon märgib, et abisaaja teenis 2004. aastal oma varude müügist [vähem kui 150] miljonit Slovaki krooni (vt lõiget 30).
This is more that [40-50] % of the book value of stocks on which EKORDA based its assessment.
See on rohkem kui [40-50] % varude bilansilisest väärtusest, millel põhines EKORDA hinnang.
This strongly suggests that the liquidation factor of 20 % was too low.
See näitab veenvalt, et 20 %-line likvideerimistegur oli liiga madal.
The changes in the balance sheet in 2004 with regard to stocks supports this conclusion.
Seda järeldust kinnitavad ka 2004. aasta bilansi kohaselt varudes toimunud muutused.