natgillin/translations-raw huggingface dataset:
SHORE-SIDE ELECTRICITY SUMMARY ADVICE
KOKKUVÕTLIK TEAVE KALDALT TULEVA ELEKTRI KOHTA
This Annex provides pertinent information on the costs and benefits of shore-side electricity.
Käesoleva lisaga antakse asjakohast teavet kaldalt tuleva elektri kulude ja tulude kohta.
More detailed information is contained in the recent report for the Commission, Service Contract on ship emissions assignment, abatement and market-based instruments: Shore-side electricity [1].
Üksikasjalikumat teavet saab komisjoni viimasest aruandest – teenindusleping laevadest lähtuvate heidete määramiseks, vähendamiseks ja turupõhised vahendid: kaldalt tulev elekter.
The emissions and cost figures here are for seagoing ships, but the technique is also well suited to inland vessels.
Heidete ja kulude arvandmed on antud merelaevade kohta, kuid need kehtivad ka siseveelaevade kohta.
Technical requirements — typical configuration
Tehnilised nõuded – tavaline konfigurastioon
The diagram below illustrates typical requirements for a shore-side electricity connection.
Allpool oleval joonisel on skemaatiliselt kujutatud kaldalt tuleva elektriühenduse tavalised nõuded.
Other configurations are possible, depending on the ship and berth.
Olenevalt laevast ja kaist on võimalikud ka muud konfiguratsioonid.
The International Electrical Commission and International Association of Classification Societies are currently working on industry standards, which can, in the future, be considered by the IMO.
Rahvusvaheline elektrikomisjon (The International Electrical Commission) ja rahvusvaheline klassifikatsiooniühingute assotsiatsioon (International Association of Classification Societies) töötavad praegu välja tööstusstandardeid, mida Rahvusvaheline Mereorganisatsioon võib tulevikus arvesse võtta.
A connection to the national grid carrying 20-100 kV electricity from a local substation, where it is transformed to 6-20 kV.
Ühendus riikliku elektrivõrguga (20–100 kV) läbi kohaliku alajaama, kus elektrit transformeeritakse 6–20 kV.
Cables to deliver the 6-20 kV power from the sub-station to the port terminal.
6–20 kV kaablid elektri edastamiseks alajaamast sadamaterminali.
Power conversion, where necessary.
Vajaduse korral elektri muundamine.
(Electricity supply in the Community generally has a frequency of 50 Hz.
(Elektrivõrgu sagedus ühenduses on tavaliselt 50 Hz.
A ship designed for 60 Hz electricity might be able to use 50 Hz electricity for some equipment, such as domestic lighting and heating, but not for motor driven equipment such as pumps, winches and cranes.
Laeval, millele on ette nähtud 60 Hz elektrisagedus, on võimalik kasutada 50 Hz sagedusega elektrit näiteks pardavalgustuse ja kütmise, kuid mitte mootoriga töötavate seadmete, nagu pumpade, vintside ja kraanade jaoks.
Therefore, a ship using 60 Hz electricity would require 50 Hz electricity to be converted to 60 Hz).
Seepärast on vaja 60 Hz sagedusega elektrit kasutava laeva jaoks kaldalt tulev 50 Hz sagedusega elekter muundada 60 Hz sagedusega elektriks).
Cables to distribute electricity to the terminal.
Elektrikaablid terminali.
These might be installed underground within existing or new conduits.
Need võib paigaldada maa-alustesse olemasolevatesse või uutesse torudesse.
A cable reel system, to avoid handling of high voltage cables.
Kaablitrummelsüsteem kõrgepingekaablite teisaldamisel.
This might be built on the berth supporting a cable reel, davit and frame.
Selle võib ehitada kaile kaablitrumli, taaveti ja raami toetamiseks.
The davit and frame could be used to raise and lower the cables to the vessel.
Taavetit ja raami võib kasutada kaablite laevale tõstmiseks ja allalaskmiseks.
The cable reel and frame could be electro-mechanically powered and controlled.
Kaablitrumli ja raami saab elektromehhaaniliselt tööle panna ja juhtida.
A socket onboard the vessel for the connecting cable.
Pistikupesa laeva pardal ühenduskaabli jaoks.
A transformer on board the vessel to transform the high voltage electricity to 400 V.
Trafo laeva pardal kõrgepinge-elektri 400-voldiseks teisendamiseks.
The electricity is distributed around the ship, and the auxiliary engines switched off.
Kogu laev on varustatud kaldalt tuleva elektriga, abimootorid võib välja lülitada.
Benefits — emissions reductions
Tulud – heidete vähendamine
Shore-side electricity is a tool that can be used to achieve local air quality improvements.
Kaldalt tulev elekter on kohaliku õhukvaliteedi parandamise võimalus.
The benefits from its use vary greatly depending on a range of factors.
Sellest tulenevad eelised sõltuvad eri teguritest.
The Impact Assessment accompanying this Recommendation provides an illustration of the benefits that could be achieved through a larger use of this tool within the EU.
Käesoleva soovituse jaoks läbi viidud mõju hindamisega selgitatakse, missuguseid eeliseid on ELis võimalik saavutada selle võimaluse laialdasema kasutamisega.
Before proceeding with individual installations it will be necessary to perform an analysis of the costs and benefits for the specific circumstances.
Erinevaid olusid silmas pidades on enne iga rajatise ehitamist vajalik läbi viia tulude-kulude analüüs.
The Impact Assessment illustrates the reduction in air pollutant emissions for 500 berths assuming medium-sized engines.
500 kai ja keskmise suurusega laevamootori mõju hindamise alusel selgitati õhusaasteainete heite vähenemist.
One important factor influencing the benefits is the sulphur content of the fuel.
Laevakütuse väävlisisaldus on tulude mõjutamise oluline faktor.
Community law sets tighter limits on the content of sulphur in fuel used at berth in most conditions from 2010.
Alates 2010. aastast kehtivad ühenduse õigusaktide kohaselt rangemad piirnormid sadamas seisvatel laevadel kasutatava laevakütuse väävlisisalduse kohta.
Therefore illustrations are provided for fuel sulphur content of 2,7 and 0,1 %.
Seepärast lähtuvad näited 2,7-protsendilisest ja 0,1-protsendilisest väävlisisaldusest.
It is shown that the use of shore-side electricity would realise total monetised benefits in a range of between EUR 252 and 708 million per annum where 2,7 % sulphur fuel would have been used and between EUR 103 and 284 million per annum where 0,1 % sulphur fuel would have been used.
Ilmnes, et kaldalt tuleva elektri kasutamine tähendaks 2,7-protsendilise väävlisisaldusega laevakütuse kasutamise puhul rahalist eelist 252–708 miljonit eurot aastas ja 0,1-protsendilise väävlisisaldusega laevakütuse kasutamise puhul 103–284 miljonit eurot aastas. Õhusaasteainete heite vähenemise tagajärjena on seejuures arvesse võetud inimeste paremat tervist ja väiksemat varalist kahju.
Switching to shore-side electricity will also result in other benefits that are not included in these figures.
Kõnealused arvandmed ei kajasta muid tulusid, mis kaasnevad kaldalt tulevale elektrile ümberlülitamisega.
It will reduce carbon dioxide (CO2) emissions by over 50 %, carbon monoxide (CO) emissions by about 99 %, and nitrous oxide emissions (N20) by over 50 %.
Süsinikdioksiidi (CO2) heited vähenevad rohkem kui 50 % võrra, süsinikmonooksiidi (CO) heited umbes 99 % ja lämmastikoksiidi heited (N20) rohkem kui 50 % võrra.
It will eliminate vibrations and noise from auxiliary engines, which has been measured at 90-120 dB in close proximity and improve maintenance conditions for the ships’ engineers.
See vähendab abimootoritest tulenevat vibratsiooni ja müra (mootorite vahetus läheduses mõõdetud 90–120 dB), mistõttu paranevad laevamehaanikute töötingimused.
Costs — capital expenditure and operating costs
Kulud – kapitalikulud ja ekspluatatsioonikulud
The costs of installing and using shore-side electricity are split between the port and the ship, and will vary significantly depending on existing infrastructure, particularly on the port side.
Kaldalt tuleva elektriühenduse sisseseadmise ja kasutamise kulud on vaja sadama ja laeva vahel ära jagada ning need võivad olemasoleva infrastruktuuri (eriti sadamates) tõttu olla väga erinevad.
The Impact Assessment provides indicative calculations of the total annualised system costs for an average berth and for new and retrofit vessels with different auxiliary engine sizes.
Mõju hindamise käigus arvutati iga-aastased kulud keskmise kaikoha ja nii uute kui ka hiljem eri suurusega abimootoritega varustatud laevade kohta.
The results are shown in table 1.
Tulemused on esitatud tabelis 1.
It can be seen that overall costs are much lower for ships with larger auxiliary engines, which are also likely to result in the greatest pollutant emission reduction.
Seejuures nähtub, et suuremate abimootoritega laevade üldkulud on suuremast heitesaaste vähendamisest tulenevalt palju väiksemad.
Costs are also much lower where shore-side electricity is installed in newly built ships as opposed to retrofitting.
Kulud on palju väiksemad ka siis, kui uued laevad on kaldalt tuleva elektri saamiseks juba vastavalt ehitatud, selle asemel et neid hiljem hakata ümber ehitama.
Fuel and electricity costs are a very significant factor in the cost to ships.
Laeva kuludest moodustavad märkimisväärse osa kütuse- ja elektrikulud.
Fuel costs vary, but lower sulphur fuel will be more expensive than higher sulphur fuel.
Kütusehinnad on erinevad, kuid väiksema väävlisisaldusega kütus on kallim kui suurema väävlisisaldusega kütus.
Lowering taxation on electricity supplied to ships at berth increases the attractiveness of shore-side electricity.
Sadamas seisvate laevade elektrienergia maksustamise vähendamine võiks veelgi soodustada kaldalt tuleva elektri kasutamist laevadel.
SHIP TYPE
LAEVA TÜÜP
Auxiliary engine size
abimootori suurus
Annualised total system costs
Iga-aastased süsteemi üldkulud
with tax
maksudega
low fuel price
madal kütuse hind
no tax
maksudeta
high fuel price
kõrge kütuse hind
(EUR/berth/year)
(eurot/kaikoht aastas)
NEWBUILD
UUS
Small
väike
Medium
keskmine
Large
suur
RETROFIT
ÜMBEREHITATUD
Comparison of benefits and costs
Tulude ja kulude võrdlus
The annual monetised benefits of reducing the four pollutants at 500 berths are estimated to be between EUR 103 and 284 million where 0,1 % sulphur fuel would have been used and between EUR 252 and 708 million where 2,7 % sulphur fuel would have been used.
500 kaikoha kohta nelja saasteaine vähendamise aastased rahalised tulud on 0,1-protsendilise väävlisisaldusega laevakütuse kasutamise puhul hinnanguliselt 103–284 miljonit eurot ja 2,7-protsendilise väävlisisaldusega laevakütuse kasutamise puhul 252–708 miljonit eurot.
The range of values depends on various methodological factors including the assumed value of statistical life.
Kokkuhoiupotentsiaali vahemik sõltub erinevatest metoodilistest teguritest, sealhulgas keskmise eluea eeldatavast pikkusest.
For more detail see the Thematic Strategy on Air Pollution [3] impact assessment.
Täpsemaid üksikasju saab teada õhusaaste temaatilise strateegia [3] mõju hinnangust.
The annualised total system costs per berth set out in table 1 depend on three factors: the size of the ships’ engines, whether the technology is introduced to a new or an old ship and on electricity and marine fuel costs.
Tabelis 1 esitatud iga-aastased üldsüsteemi kulud kaikoha kohta sõltuvad kolmest tegurist – laevamootorite suurusest, uue laeva varustatusest või vana laeva ümberehitamisest ning laeva elektri- ja kütusekuludest.
The Impact Assessment shows that the cost of ships using shore-side electricity at 500 berths is estimated to be EUR 185 million more annually than ships using marine fuel, in a scenario with a low marine fuel price and full electricity tax paid by vessels.
Mõju hinnang näitab, et kaldalt tulevat elektrit kasutavate laevade kulud on eeldatavalt igal aastal 185 miljoni euro võrra suuremad kui laevakütust kasutavate laevade omad, võttes aluseks 500 kaikohta, madalaid kütusehindu ja laevade elektrienergia täielikku maksustamist.
In a scenario with a higher fuel price and electricity tax were fully exempt, the total cost would reduce by 80 % to about EUR 34 million per annum.
Kui aga võetakse aluseks kõrgemad kütusehinnad ja elektrienergia maksustamisest täielik vabastamine, siis väheneksid üldkulud 80 % (ligikaudu 34 miljonit eurot aastas).
These figures show that for many situations the benefits of shore-side electricity outweigh the costs.
Need arvandmed näitavad, et kaldalt tuleva elektri tulud kaaluvad paljudes oludes kulud üles.
In many case the benefits are a large multiple of the costs.
Paljudel juhtudel ületavad tulud kulusid mitmekordselt.
The benefits and costs of shore-side electricity vary significantly depending on the existing configuration and location of the port, berth and ship.
Kaldalt tuleva elektri tulud ja kulud erinevad oluliselt olemasoleva konfiguratsiooni, sadama asukoha, kaikoha ja laeva tõttu.
This means that its cost-effectiveness needs to be studied on a case-by-case basis, and that direct reduction of marine engine emissions should continue to be pursued.
Seepärast tuleb kulutasuvust analüüsida eraldi iga üksikjuhtumi puhul; tuleb edasi töötada ka otse laevamootoritest lähtuvate heidete vähendamise suunas.
In environmental terms, shore-side electricity achieves emission reductions well beyond those achieved from switching to 0,1 % sulphur fuel at berth (as Directive 2005/33/EC requires from 2010), particularly for NOx and PM.
Ökoloogilises mõttes on kaldalt tuleva elektriga võimalik saavutada suuremat heidete vähendamist (eriti NOx ja tahkete osakeste heidete puhul) kui nõudega lülituda ümber kuni 0,1-protsendilise väävlisisaldusega laevakütuse kasutamisele (nagu nõutakse alates 2010. aastast vastavalt direktiivile 2005/33/EÜ).
It therefore merits particular consideration in ports where ship NOx and PM emissions are contributing to local air quality problems, such as exceedances of ambient air quality limit values for ozone and particles.
Seepärast on seda vaja silmas pidada eriti nendes sadamates, kus laevade NOx ja tahkete osakeste heited muudavad kohaliku õhu kvaliteedi niivõrd halvaks, et osooni ja selle osakeste piirväärtused välisõhus on ületatud.
In general the figures suggest that for ships with larger engines regularly visiting the same port, switching to shore-side electricity should be both environmentally and economically preferable to using 0,1 % sulphur fuel.
Arvandmete põhjal on võimalik üldiselt järeldada, et suuremate mootoritega korrapäraselt samas sadamas peatuvatel laevadel kaldalt tuleva elektri kasutamine on ökoloogiliselt ja majanduslikult eelistatum kui 0,1-protsendilise väävlisisaldusega laevakütuse kasutamine.
In economic terms, shore-side electricity should generate savings compared to low sulphur fuel for new-build ships regularly visiting the same ports, especially, but not only, if electricity tax reductions are offered as allowed under Directive 2003/96/EC.
Majanduslikus mõttes on säästlikum, kui uued laevad, mis peatuvad korrapäraselt samas sadamas, kasutavad kaldalt tulevat elektrit võrreldes väiksema väävlisisaldusega laevakütuse kasutamisega, eelkõige – aga mitte ainult siis – kui vähendatakse elektrimaksu, nagu on võimalik direktiivi 2003/96/EÜ kohaselt.
Member States and local authorities might wish to consider other means to encourage ports to invest in shore-side electricity infrastructure and to ensure its use.
Liikmesriigid ja kohalikud omavalitsused võivad kasutada ka teisi võimalusi, et julgustada sadamavaldajaid kaldalt tuleva elektri infrastruktuuri investeerima ja nende kasutamist tagama.
See: http://www.europa.eu.int/comm/environment/air/pdf/task2_shore-side.pdf
Lisateave: http://www.europa.eu.int/comm/environment/air/pdf/task2_shore-side.pdf
See http://europa.eu.int/comm/environment/air/cafe/activities/pdf/cafe_cba_externalities.pdf (page 4).
Vt http://europa.eu.int/comm/environment/air/cafe/activities/pdf/cafe_cba_externalities.pdf (lk 4).
Values are national averages (urban and rural combined) so benefits may be higher in city centre ports.
Arvväärtused on riiklikud keskmised (linna- ja maapiirkonnad koos), mille tõttu eelised linna keskustes asuvate sadamate kohta võivad olla suuremad.
SEC(2005) 1133.
SEK(2005) 1133.
Establishing guidelines on the use of claims referring to the absence of tests on animals pursuant to Council Directive 76/768/EEC
millega luuakse loomkatsete puudumisele osutavate märgete kasutamissuunised kooskõlas nõukogu direktiiviga 76/768/EMÜ
Having regard to Council Directive 76/768/EEC of 27 July 1976 on the approximation of the laws of the Member States relating to cosmetic products [1], and in particular the second sentence of the second subparagraph of Article 6(3) thereof,
võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastu võetud õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] eriti selle artikli 6 lõike 3 teist lõiku,
Article 6(3) of Directive 76/768/EEC provides that the manufacturer or the person responsible for placing a cosmetic product on the Community market may take advantage, on the product packaging or in any document, notice, label, ring or collar accompanying or referring to the product, of the fact that no animal tests have been carried out only if the manufacturer and his suppliers have not carried out or commissioned any animal tests on the finished product, or its prototype or any of the ingredients contained in it, or used any ingredients that have been tested on animals by others for the purpose of developing new cosmetic products.
Direktiivi 76/768/EMÜ artikli 6 lõikes 3 sätestatakse, et kosmeetikatoote tootja või selle ühenduse turule viimise eest vastutav isik võib osutada pakendil, tootega kaasas olevatel dokumentidel, tootel olevatel sedelitel, etikettidel või kaelasiltidel sellele, et loomkatseid ei ole läbi viidud, ainult juhul, kui tootja ja tema tarnijad ei ole läbi viinud või volitanud kedagi läbi viima loomkatset lõpptoote, selle prototüübi või selles sisalduva koostisaine suhtes ega ole kasutanud koostisaineid, mida teised on uute kosmeetikatoodete väljatöötamiseks loomadel katsetanud.
It is thus possible to claim on a cosmetic product that no animal testing was carried out in relation to its development.
Seega on kosmeetikatoote puhul võimalik kinnitada, et selle väljatöötamisel ei ole kasutatud loomkatseid.
It is necessary to establish guidelines aimed at ensuring that common criteria are applied in the use of such claims, that an aligned understanding of the claims is reached and in particular that such claims do not mislead the consumer or lead to unfair competition on the market between manufacturers.
Tuleb välja töötada suunised eesmärgiga tagada ühiste kriteeriumide rakendamine selliste märgete kasutamisel, nende ühtse mõistmise saavutamine ja eelkõige, et sellised märked ei viiks tarbijat eksitusse ega tekitaks turustamisel tootjatevahelist ebaausat konkurentsi.
Moreover, a general understanding of the provision set out in the second subparagraph of Article 6(3) of Directive 76/768/EEC within the framework of good administrative cooperation would facilitate a common implementation by control authorities.
Hea halduskoostöö raames lihtsustaks direktiivi 76/768/EMÜ artikli 6 lõike 3 teise lõigu sätte üldmõistetavus kontrollasutuste poolset ühtset rakendamist.
This would prevent, for instance, distortions in the internal market.
Seeläbi saaks näiteks vältida moonutusi siseturul.
The measures provided for in this Recommendation are in accordance with the opinion of the Standing Committee on Cosmetic Products,
Käesoleva soovitusega sätestatud meetmed on kooskõlas alalise toidukomitee arvamusega,
For the purposes of the application of the second subparagraph of Article 6(3) of Directive 76/768/EEC, Member States should use the following guidelines.
Direktiivi 76/768/EMÜ artikli 6 lõike 3 teise lõigu kohaldamiseks peaksid liikmesriigid kasutama järgmisi suuniseid.
Main principles
Peamised põhimõtted
The use of claims on a cosmetic product should not mislead the consumer.
Märked kosmeetikatoodete kohta ei tohiks tarbijat eksitusse viia.
The consumer should obtain the real benefit of being able to make an informed choice as a result of the ‘not tested on animals’ labelling claim.
Tarbijale peaks tulema kasuks võimalus teha teadlik valik märgistusel esitatud märke “ei ole katsetatud loomadel” alusel.
The information should be useful for the consumer.
Teave peaks olema tarbijale kasulik.
The use of claims should not lead to unfair competition on the market between manufacturers and/or suppliers who use such claims as marketing tools.
Märgete kasutus ei tohiks viia selliseid märkeid turustusvahenditena kasutavate tootjate ja/või tarnijate vahelise ebaausa konkurentsini.
Voluntary use of claims
Märgete vabatahtlik kasutamine
Under the second subparagraph of Article 6(3) of Directive 76/768/EEC the manufacturer or the person responsible for placing the product on the market may use a claim to indicate that no animal testing has been carried out.
Direktiivi 76/768/EMÜ artikli 6 lõike 3 teise lõigu kohaselt võib tootja või toote turule laskmise eest vastutav isik kasutada märget osutamaks, et ei ole läbi viidud loomkatseid.
Therefore it is not mandatory, neither for the manufacturer nor for the person responsible for placing the product on the market, to use such a claim.
Seega ei ole nimetatud märke kasutamine ei tootja ega toote turuleviimise eest vastutava isiku jaoks kohustuslik.
It is a possibility which is offered to those persons if the requirements in the second subparagraph of Article 6(3) of Directive 76/768/EEC, taking into account the present guidelines, are met.
Tegemist on nimetatud isikutele pakutud võimalusega, kui direktiivi 76/768/EMÜ artikli 6 lõike 3 teise lõigu nõuded on olemasolevaid suuniseid arvesse võttes täidetud.
Interpretation of the requirements set out in the second subparagraph of Article 6(3) of Directive 76/768/EEC
Direktiivi 76/768/EMÜ artikli 6 lõike 3 teises lõigus sätestatud nõuete tõlgendus
The definitions of certain terms used in the context of the present guidelines are repeated below for clarity purposes:
Selguse huvides tuletatakse meelde teatavaid käesolevate suuniste raames kasutatud mõisteid: —
‘cosmetic product’ means ‘cosmetic product’ as defined in Article 1 of Directive 76/768/EEC,
kosmeetikatoode “kosmeetikatoode”, nagu on määratletud direktiivi 76/768/EMÜ artiklis 1, —
‘finished cosmetic product’ means ‘finished cosmetic product’ as defined in Article 4a(3)(a) of Directive 76/768/EEC,
valmis kosmeetikatoode “valmis kosmeetikatoode”, nagu on määratletud direktiivi 76/768/EMÜ artikli 4a lõike 3 punktis a, —
‘ingredients’ means any chemical substance or preparation of synthetic or natural origin, including perfume and aromatic compositions used in composition of cosmetic products (see in that respect Article 5a(1) of Directive76/768/EEC which excludes ‘perfumes and aromatic compositions’ only for the purpose compiling of an inventory of ingredients),
koostisaine iga looduslik või tehislik keemiline aine või valmistis, sh parfüümid, aroomikompositsioonid, mida kasutatakse kosmeetikatoodete koostises (vt vastavalt direktiivi 76/768/EMÜ artikli 5a lõige 1, mis välistab “parfüümid ja aroomikompositsioonid” üksnes koostisainete nimekirja koostamise puhul), —
‘prototype of the cosmetic product’ means ‘prototype’ as defined in Article 4a(3)(b) of Directive 76/768/EEC,
kosmeetikatoote prototüüp “prototüüp”, nagu on määratletud direktiivi 76/768/EMÜ artikli 4a lõike 3 punktis b, —
‘animal’ means ‘animal’ as defined in Article 2(a) of Council Directive 86/609/EEC [2],‘testing’ means any tests performed in relation to the development or safety evaluation of the product or its ingredients (see in that respect Article 7a(1)(h) of Directive 76/768/EEC),
loom “loom”, nagu on määratletud nõukogu direktiivi 86/609/EMÜ [2] artikli 2 punktis a,— katsetamine kõik katsed seoses toote või selle koostisainete väljatöötamise või nende ohutuse hindamisega (vt vastavalt direktiivi 76/768/EMÜ artikli 7a lõike 1 punkt h), —
‘re-testing’ means testing a product or its ingredients another time.
korduvkatsetamine toote või selle koostisainete katsetamine veel kord.
The requirements in the second subparagraph of Article 6(3) should be interpreted as follows:
Artikli 6 lõike 3 nõudeid tuleks tõlgendada järgmiselt: