natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From a level of around 1150 EUR/tonne in 2002, they first decreased by 2 % in 2003, declined by a further 6 percentage points in 2004, and stayed approximately at this level in the IP.
aasta tasemelt, mis oli ligikaudu 1150 eurot/tonn, langesid need kõigepealt 2003. aastal 2 % võrra, seejärel 2004. aastal veel 6 protsendipunkti võrra ning jäid uurimisperioodil püsima ligikaudu sellele tasemele.
At a level of around 1060 EUR/tonne, these sales prices were 8 % lower than the ones observed in 2002.
See tase – 1060 eurot/tonn – on 8 % madalam kui 2002. aastal registreeritud tase.
Given the volume and the level of price undercutting of the imports concerned, these imports were certainly a factor affecting prices.
Arvestades kõnealuse impordi mahtu ja hindade allalöömise taset, oli see selgesti hindu mõjutav tegur.
During the period considered, the profitability of the Community industry's sales of products intended for retailer's brand, expressed as a percentage of net sales, declined from 17 % in 2002 to around 11 % in 2003, to around 5 % in 2004 and to around 3 % in the IP.
Vaatlusaluse perioodi jooksul langes jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud ühenduse tootmisharu toodete müügi tasuvus (mida väljendatakse müügi netokäibe protsendimääras) 17 %lt 2002. aastal ligikaudu 11 %le 2003. aastal, seejärel ligikaudu 5 %le 2004. aastal ja uurimisperioodil ligikaudu 3 % tasemele.
Profitability of EC sales to unrelated (retailer's brand) (% of net sales)
EÜ müügi (sõltumatutele klientidele) tasuvus (jaemüüja kaubamärgi all) (netokäibe %)
Profitability of EC sales to unrelated (own and retailer's brand) (% of net sales)
EÜ müügi (sõltumatutele klientidele) tasuvus (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (netokäibe %)
ROI (own and retailer's brand) (profit in % of net book value of investments)
Investeeringutasuvus (müügist oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (investeeringute puhasväärtuse kasumi %)
The profitability of the Community industry's sales of products intended for both own brand and retailer's brand declined as well from around 21 % in 2002 to around 17 % in 2003, to around 14 % in 2004 and to around 11 % in the IP.
Samuti langes nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud ühenduse tootmisharu toodete müügi tasuvus 2002. aasta 21 % tasemelt ligikaudu 17 %ni 2003. aastal, ligikaudu 14 %ni 2004. aastal ning uurimisperioodil ligikaudu 11 %ni.
The decline is thus less steep than for sales under retailer's brand alone.
Seega on kõnealune langus mitte nii järsk kui ainult jaemüüja kaubamärgi all müüdud toodete puhul.
The return on investments (ROI), expressed as the profit (for both own and retailer's brand) in percent of the net book value of investments, broadly followed the latter profitability trend.
Investeeringutasuvus (mida väljendatakse nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müüdavate toodete puhul investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina) järgis üldjoontes eespool kirjeldatud suundumusi.
It declined from a level of around 60 % in 2002 to around 43 % in 2003, to around 32 % in 2004, before reaching finally a level of around 25 % in the IP, thus decreasing by 58 percentage points over the period considered.
See langes 60 %lt 2002. aastal ligikaudu 43 %ni 2003. aastal, seejärel ligikaudu 32 %ni 2004. aastal ning jõudis uurimisperioodil lõpuks ligikaudu 25 % tasemele; seega oli langus vaatlusaluse perioodi jooksul 58 protsendipunkti.
None of the cooperating Community producers indicated that they experienced difficulties to raise capital.
Ükski koostööd teinud ühenduse tootja ei andnud teada, et tal oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel.
Cash flow (own and retailer's brand) (000 EUR)
Rahavoog (müügist oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (tuhandetes eurodes)
The Community industry's annual investments in the production of the like product declined by 55 % from 2002 to 2003, before increasing by 18 % in 2004 and by a further 13 % in the IP.
Ühenduse tootmisharu aastased investeeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 55 % võrra ajavahemikus 2002–2003 ning kasvasid 2004. aastal 18 % võrra ja uurimisperioodil veel 13 % võrra.
All in all, over the period considered, investment declined by 24 %.
Kokku vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 24 % võrra.
With the exception of one cooperating Community producer, as indicated under recital 53 above, Community industry's investments were intended for the maintenance and renewal of existing equipment, and not for capacity increase purposes.
Kui välja arvata üks koostööd teinud ühenduse tootja, keda on nimetatud ka põhjenduses 53, olid ühenduse tootmisharu investeeringud ette nähtud olemasolevate seadmete hooldamiseks ja väljavahetamiseks, mitte tootmisvõimsuse suurendamiseks.
Magnitude of dumping margin
Dumpingumarginaali suurusjärk
Given the volume, the market share and the prices of the imports from the country concerned, the impact on the Community industry of the magnitude of the actual margins of dumping cannot be considered to be negligible.
Võttes arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks.
In the absence of any information on the existence of dumping prior to the situation assessed in the present proceeding, this factor is considered irrelevant.
Et andmed dumpingu kohta enne käesoleva menetluse aluseks oleva olukorra tekkimist puuduvad, loetakse see küsimus ebaoluliseks.
Between 2002 and the IP, the volume of the dumped imports of the product concerned originating in the country concerned almost doubled and their share of the Community market increased by around 6 percentage points.
aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import peaaegu kahekordistus ning selle turuosa ühenduses kasvas ligikaudu 6 protsendipunkti võrra.
The average prices of dumped imports were consistently lower than those of the Community industry during the period considered.
Dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad olid vaatlusaluse perioodi jooksul järjepidevalt madalamal tasemel kui ühenduse tootmisharu hinnad.
Moreover, during the IP, the prices of the imports from the country concerned significantly undercut those of the Community industry.
Lisaks lõid asjaomasest riigist imporditava toodangu hinnad uurimisperioodil oluliselt alla ka ühenduse tootmisharu hinnad.
Indeed, with the exception of two cooperating exporting producers, model-to-model price comparisons have evidenced undercutting margins of 2 to 10 % in the IP.
Kui kaks koostööd teinud eksportivat tootjat välja arvata, on mudeli kaupa tehtud hinnavõrdlused tõepoolest kinnitanud uurimisperioodil 2–10 % suurusi hindade allalöömise marginaale.
Very few indicators experienced a positive development between 2002 and the IP.
Väga vähesed näitajad arenesid 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal positiivses suunas.
Production capacity increased by 6 percentage points and annual labour costs increased by around 19 %.
Tootmisvõimsus kasvas 6 protsendipunkti ning aastased tööjõukulud suurenesid ligikaudu 19 % võrra.
However, it has been seen under recitals 53 and 62 above that particular reasons explain these atypical developments.
Põhjendustest 53 ja 62 nähtub siiski, et need ebatüüpilised muutused on seletatavad eriliste põhjustega.
Conversely, a clear deterioration in the situation of the Community industry has been evidenced over the period considered.
Ilmnenud on ühenduse tootmisharu olukorra selge halvenemine vaatlusaluse perioodi jooksul.
Most of the injury indicators developed negatively between 2002 and the IP: production volume declined by 16 %, capacity utilisation lost 19 percentage points, Community industry's sales volume of retailer's brand products declined by 7 %, Community industry's sales volume of both own and retailer's brand products declined by 5 %, the Community industry lost 2,6 percentage points of market share, employment declined by 6 %, Community industry's sales price (whether considering retailer's brand or all brands) declined by around 10 %, investment declined by 24 %, profitability on sales of retailer’s brand products declined from 17 % to around 3 % whilst profitability on sales of both own and retailer’s brand products declined from 21 % to around 11 % and return on investment and cash flow declined as well.
Enamik kahjunäitajaid arenes 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel negatiivses suunas: tootmismaht kahanes 16 % võrra, tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 19 protsendipunkti, ühenduse tootmisharu müügimaht jaemüüja kaubamärgi all vähenes 7 % võrra, ühenduse tootmisharu müügimaht nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all vähenes 5 % võrra, ühenduse tootmisharu kaotas 2,6 protsendipunkti oma turuosast, tööhõive tase langes 6 % võrra, ühenduse tootmisharu müügihinnad (nii ainult jaemüüja kaubamärgi kui ka kõikide kaubamärkide all) langesid ligikaudu 10 % võrra, investeeringud kahanesid 24 % võrra, jaemüüja kaubamärgi all müüdava toodangu kasumlikkus vähenes 17 %lt ligikaudu 3 %le, samal ajal kui nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müüdava toodangu kasumlikkus vähenes 21 %lt ligikaudu 11 %le ning kahanesid ka investeeringutasuvus ja rahakäive.
In the light of the foregoing, it is provisionally concluded that the Community industry has suffered material injury within the meaning of Article 3(5) of the basic Regulation.
Eespool kirjeldatut arvestades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
Known factors other than the dumped imports, which could at the same time be injuring the Community industry, were also examined to ensure that possible injury caused by these other factors was not attributed to the dumped imports.
Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
The significant increase in the volume of the dumped imports by 87 % between 2002 and the IP, and of its corresponding share of the Community market, i.e. by around 6 percentage points, as well as the undercutting found (between 2 % and 10 % depending on the exporter, with the exception of two sampled exporting producers for which no undercutting was found) coincided with the deterioration of the economic situation of the Community industry.
Dumpinguhinnaga impordi mahu ja selle vastava turuosa märkimisväärne kasv ühenduses (vastavalt 87 % ja ligikaudu 6 protsendipunkti) 2002. aastast kuni uurimisperioodini ning tuvastatud hindade allalöömine (sõltuvalt eksportijast 2–10 %, välja arvatud kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat, kelle puhul hindade allalöömist ei tuvastatud) langesid ajaliselt kokku majandusliku olukorra halvenemisega ühenduse tootmisharus.
Between 2002 and the IP, production declined by 16 %, capacity utilisation lost around 20 percentage points, the sales volume of retailer's brand products which in the first place competed with dumped imports, declined by 7 %, the Community lost 2,6 percentage points of market share, employment declined by 6 %, the unit sales price for retailer's brand products declined by 11 %, investments declined by 24 %, profitability of sales declined considerably and the cash flow was halved.
Ajavahemikul 2002. aastast kuni uurimisperioodini vähenes tootmine 16 % võrra, tootmisvõimsuse rakendamine kahanes ligikaudu 20 protsendipunkti, jaemüüja kaubamärgiga toodete – mis ennekõike dumpinguhinnaga imporditavate toodetega konkureerisid – müügimaht vähenes 7 % võrra, ühendus kaotas 2,6 protsendipunkti oma turuosast, tööhõive tase langes 6 % võrra, jaemüüja kaubamärgiga toodete ühiku müügihind kahanes 11 % võrra, investeeringud vähenesid 24 % võrra, müügi kasumlikkus vähenes oluliselt ning rahakäive kahanes poole väiksemaks.
It is therefore provisionally concluded that the dumped imports had a significant negative impact on the situation of the Community industry.
Seetõttu leitakse esialgselt, et dumpinguhinnaga import on avaldanud ühenduse tootmisharule olulist negatiivset mõju.
Several interested parties claimed that any injury suffered by the Community industry was due to its poor export performance.
Mitu huvitatud isikut väitis, et ühenduse tootmisharu kantud kahju on tingitud selle viletsast ekspordijõudlusest.
As can be seen from the table below, the volume of export sales (both own and retailer's brand) increased by 17 % during the period considered.
Nagu nähtub järgmisest tabelist, kasvas (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgiga toodete) ekspordimüügi maht vaatlusalusel perioodil 17 % võrra.
Export sales volume (own and retailer's brand) (tonnes)
Ekspordimüügi maht (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (tonnides)
In addition, it should be noted that the profitability trend described under recitals 66 and 67 above refers exclusively to Community industry’s sales in the Community.
Lisaks tuleks märkida, et eespool põhjendustes 66 ja 67 kirjeldatud kasumlikkuse suundumus on seotud eranditult ühenduse tootmisharu müügiga ühenduses.
This profitability thus does not concern export sales.
Seega ei ole see kasumlikkus seotud ekspordimüügiga.
It is therefore considered that the export activity cannot have contributed in any way to the injury suffered by the Community industry.
Sellest tulenevalt järeldatakse, et eksporditegevus ei saanud ühenduse tootmisharu kantud kahjule kuidagi kaasa aidata.
Decline of consumption on the Community market
Tarbimise vähenemine ühenduse turul
Several interested parties claimed that any injury suffered by the Community industry was due to the decline of consumption on the Community market.
Mitu huvitatud isikut väitis, et ühenduse tootmisharu kantud kahju on tingitud tarbimise vähenemisest ühenduse turul.
As seen under recital 44 above, consumption has remained stable during the period considered.
Nagu nähtub eespool esitatud põhjendusest 44, on tarbimine vaatlusalusel perioodil stabiilseks jäänud.
The argument is therefore dismissed.
Seetõttu lükatakse see väide tagasi.
Increase in the production costs of the Community industry
Ühenduse tootmisharu tootmiskulude suurenemine
Several interested parties claimed that any injury suffered by the Community industry was linked to the increase of its production costs, and notably to the rise of fixed capital costs and labour costs.
Mitu huvitatud isikut väitis, et ühenduse tootmisharu kantud kahju on seotud tootmiskulude, eriti püsikapitalikulude ja tööjõukulude suurenemisega.
As seen under recital 62 above, unit labour costs indeed rose by 19 % during the period considered.
Nagu on märgitud eespool põhjenduses 62, suurenesid vaatlusalusel perioodil tööjõukulud ühiku kohta tõepoolest 19 % võrra.
The explanation for this development has been given under recital 62 above.
Seda muutust on selgitatud eespool põhjenduses 62.
As can be seen from the table below, the annual amount of depreciation of the fixed assets of the Community industry directly involved in the production of the like product decreased by around 10 % during the period considered.
Nagu nähtub järgmisest tabelist, vähenes ühenduse tootmisharus samasuguse toote tootmiseks otseselt kasutatava põhivara aastane amortisatsioon vaatlusalusel perioodil ligikaudu 10 % võrra.
Total unit production costs increased by only 5 % during the period considered.
Ühiku tootmiskulude koguväärtus suurenes vaatlusalusel perioodil kõigest 5 % võrra.
This increase appears moderate in the light of the following.
See kasv näib olevat mõõdukas, arvestades järgmist.
An important cost element is the can, which accounts for around 40 % of the manufacturing costs of Community producers.
Oluline kuluartikkel on konservipurk, mis moodustab ligikaudu 40 % ühenduse tootjate tootmiskuludest.
The price of the can has increased by around 15 % over the period considered.
Konservipurgi hind on vaatlusalusel perioodil suurenenud ligikaudu 15 % võrra.
However, steel is an internationally quoted commodity and both the Community industry and its Thai competitors procure their empty cans at similar prices.
Teras on aga rahvusvaheliselt noteeritud kaup ning nii ühenduse tootmisharu kui ka selle Tai konkurendid hangivad tühje konservipurke samalaadse hinnaga.
It is therefore very likely that Thai producers have been similarly affected by this development, which should have been passed on in the selling prices of both Thai and Community producers, in the absence of dumping and price suppression.
Sellepärast on väga tõenäoline, et ka Tai tootjaid on mõjutanud seesama hinnamuutus, mis oleks pidanud kanduma edasi nii Tai kui ka ühenduse tootjate müügihindadesse, kui ei oleks esinenud dumpingut ega hinnapidurdust.
However, as shown in recital 47 above, the Thai exporting producers did not increase their export sales prices accordingly, but even decreased them by 13 % over the period considered.
Nagu on näidatud eespool põhjenduses 47, ei suurendanud Tai eksportivad tootjad oma ekspordimüügihindu sellele vastavalt, vaid hoopis vähendasid neid vaatlusaluse perioodi jooksul 13 % võrra.
It should be further noted that the investigation showed that the total cost of exports plus transport was very close to the total production cost of the Community industry.
Veel tuleks märkida, et uurimine näitas, et nende ekspordikulude ja veokulude kogusumma ning ühenduse tootmisharu tootmiskulude kogusumma olid üsna ühesuurused.
Dumped imports are therefore not more cost-efficient than the Community industry.
Sellepärast ei ole dumpinguhinnaga import kulutõhusam kui ühenduse tootmisharu.
Depreciation of fixed assets (000 EUR)
Põhivara amortisatsioon (tuhandetes eurodes)
Unit cost of production (EUR/tonne)
Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn)
The sharp deterioration of profitability observed between 2002 and the IP is therefore not attributable to any slippage of the costs of production, but rather to the decline in sales prices.
Sellepärast ei ole 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal täheldatud järsk kasumlikkuse vähenemine omistatav tootmiskulude dünaamikale, vaid hoopis müügihindade langusele.
Indeed, the Community industry’s sales prices dropped by 11 % between 2002 and the IP, as a consequence of price depression and price suppression caused by dumped imports.
Ühenduse tootmisharu müügihinnad langesid 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 11 % võrra ning see tulenes dumpinguhindadega impordist tingitud pealesurutud hinnalangusest ja hinnapidurdusest.
The rise in production costs therefore only played a limited role in the injury suffered by the Community industry, if any, and to an extent that is not such as to break the causal link between the dumped imports and the material injury suffered by the Community industry.
Seega, kui tootmiskulude suurenemisel üldse oli mingisugune osa ühenduse tootmisharule kahju tekitamisel, oli sellel niivõrd piiratud mõju, et see ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga importimise ja ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.
One interested party claimed that any injury suffered by the Community industry was due to unfavourable exchange rate variations.
Üks huvitatud isik väitis, et ühenduse tootmisharu kantud kahju on tingitud vahetuskursside ebasoodsast muutumisest.
It is recalled that the investigation has to establish whether the dumped imports (in terms of prices and volumes) have caused material injury to the Community industry or whether such material injury was due to other factors.
Siinkohal meenutatakse, et uurimise eesmärk on kindlaks teha, kas dumpinguhinnaga import (nii hindasid kui ka koguseid silmas pidades) on põhjustanud olulist kahju ühenduse tootmisharule või on see oluline kahju tingitud muudest teguritest.
In this respect, Article 3(6) of the basic Regulation refers to a demonstration that the price level of the dumped imports causes injury.
See tähendab, et algmääruse artikli 3 lõikes 6 on esitatud nõue tõendada, et dumpinguga impordi hinnatase põhjustab kahju.
It therefore merely refers to a difference between price levels, and there is thus no requirement to analyse the factors affecting the level of those prices.
Seega on seal viidatud vaid hinnatasemete erinevusele ja puudub nõue analüüsida nende hindade taset mõjutavaid tegureid.
In practical terms, the effect of the dumped imports on the Community industry’s prices is essentially examined by establishing price undercutting, price depression and price suppression.
Praktikas kontrollitakse dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharu hindadele nii, et tehakse kindlaks hindade allalöömine, pealesurutud hinnalangus ja hinnapidurdus.
For this purpose, the dumped export prices and the Community industry’s sales prices are compared, and export prices used for the injury calculations may sometimes require to be converted into another currency in order to have a comparable basis.
Selleks võrreldakse dumpinguga ekspordihindu ühenduse tootmisharu müügihindadega ning mõnikord on kahju väljaarvutamisel kasutatavad ekspordihinnad hindade võrreldavuse huvides vaja konverteerida teise vääringusse.
Consequently, the use of exchange rates in this context only ensures that the price difference is established on a comparable basis.
Sellest tuleneb, et vahetuskursside kasutamine selles kontekstis üksnes tagab hinnavahe tuvastamise võrreldaval alusel.
From this, it becomes obvious that the exchange rate can in principle not be another factor of the injury.
Siit ilmneb, et vahetuskurss ei saa põhimõtteliselt olla kahju tekitav tegur.
The above is in accordance with the wording of Article 3(7) of the basic Regulation, which refers to known factors other than dumped imports.
Eespool märgitu on kooskõlas algmääruse artikli 3 lõike 7 sõnastusega, milles viidatakse lisaks dumpinguhinnaga impordile ka muudele teadaolevatele teguritele.
Indeed, the list of the other known factors in this Article does not make reference to any factor affecting the price level of the dumped imports.
Kõnealuses artiklis sätestatud muude teadaolevate tegurite loetelus ei viidata tõepoolest ühelegi tegurile, mis mõjutab dumpinguga impordi hinnataset.
In sum, if the exports are dumped, and even if they benefited from a favourable development of exchange rates, it is difficult to see how the development of such exchange rate could be another factor causing injury.
Kokkuvõttes, kui eksporditakse dumpinguga ja isegi lõigatakse kasu soodsatest vahetuskursimuutustest, on raske mõista, kuidas selline vahetuskursi muutumine võiks olla kahju põhjustav tegur.
Thus, the analysis of the factors affecting the level of the prices of the dumped imports, be it exchange rate fluctuations or something else, cannot be conclusive and such analysis would go beyond the requirements of the basic Regulation.
Seega ei saa dumpinguga impordi hindade taset mõjutavate tegurite, olgu nendeks vahetuskursside kõikumine või midagi muud, analüüs olla määrav ning sellises analüüsis mindaks kaugemale algmääruse nõuetest.
Imports from third countries other than Thailand decreased over the period considered by around 44 %, i.e. from around 23000 tonnes in 2002 to around 13000 tonnes in the IP.
Import kolmandatest riikidest (v.a Tai) vähenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 44 % võrra, s.t ligikaudu 23000 tonnilt 2002. aastal ligikaudu 13000 tonnile uurimisperioodil.
The corresponding market share also declined from around 7 % to around 3,8 %.
Vastav turuosa vähenes samuti ligikaudu 7 %lt ligikaudu 3,8 %le.
Based on Eurostat data, average prices for imports from other third countries were substantially higher than either prices from the country concerned and the Community industry’s prices.
Eurostati andmete kohaselt olid hinnad muudest kolmandatest riikidest importimisel oluliselt kõrgemad kui nii importimisel asjaomasest riigist kui ka ühenduse tootmisharu hinnad.
Prices were around 1100 EUR/tonne in 2002 and increased by 2 % between 2002 and the IP.
Aastal 2002 olid hinnad ligikaudu 1100 eurot/tonn ning need kasvasid 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 2 % võrra.