natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Design and implementation
Kavandamine ja rakendamine
Close cooperation with epidemiologists and ornithologists and the competent authority for nature conservation shall be ensured for designing the surveillance, assisting in species identification and optimising sampling.
Tuleb tagada epidemioloogide ja ornitoloogide tihe koostöö pädeva looduskaitseasutusega, et koostada seireprogramm, mis aitab identifitseerida liike ja optimeerida proovide võtmist.
The design of the surveillance shall be adapted to the national situation as regards selection of species to be sampled according to species predominance and bird population sizes.
Seoses liigi valikuga, kellelt proove võetakse, tuleb seireprogrammi ülesehitus kohandada riigi olukorrale vastavalt domineerivatele liikidele ja linnupopulatsiooni suurusele.
Sampling must consider the seasonality of migration patterns, which may vary in different Member States.
Proovide võtmisel tuleb silmas pidada rändevoogude hooajalisust, mis eri liikmesriikides võib varieeruda.
It shall take into account the behaviour of bird species as regards migratory flyways, main habitats, gregariousness and degree of mixing during migration and the results obtained from previous surveillance during 2003-2006.
Tuleb arvesse võtta linnuliikide käitumist seoses rändeteede, peamiste elupaikade, parvedesse koondumise ning rändel muude liikidega segunemise astmega, samuti eelmisel seirel aastatel 2003–2006 saadud tulemusi.
In addition, continuous review and feedback will be provided through the AI wild bird surveillance working group who are analysing new data as they become available.
Lisaks esitatakse pidevalt ülevaateid ja tagasisidet linnugripi metslindude seire töörühma kaudu, kes analüüsib andmeid kohe pärast nende saamist.
For H5N1 HPAI, all those factors shall be considered in relation to the probability of wild bird exposure to infected poultry and wild birds in outbreak areas and the probability of contact of wild birds with domestic poultry in the poultry husbandry systems in the different Member States.
Kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N1 puhul tuleb kõiki neid tegureid arvesse võtta seoses võimalusega, et metslinnud puutuvad taudipiirkonnas kokku nakatunud kodu- ja metslindudega, ning võimalusega, et eri liikmesriikides puutuvad nad kokku kodulinnukasvanduste kodulindudega.
To assess those probabilities, the decision trees and tables in the opinion of EFSA [1], which were drawn up in collaboration with the European Commission's Environment Directorate-General can provide an effective tool for Member States’ local risk assessments to adapt to an evolving situation based on a close collaboration and exchange of views between Member States.Liaisons with bird conservation/watching institutions and ringing stations shall be encouraged.
Nende võimaluste hindamiseks võivad EFSA hindamisskeemid ja -tabelid, [1] mis koostati koostöös Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadiga, pakkuda liikmesriikidele olukorra arenguga kohanemist võimaldava, kohalikuks riskihindamiseks tõhusa vahendi, mis põhineb liikmesriikide vahelisel tihedal koostööl ja arvamuste vahetamisel.
Sampling, where appropriate, shall be carried out under the supervision of staff from these groups/stations, by hunters and other ornithologically skilled persons.
Tuleb julgustada sidemete loomist metslindude kaitse ja/või vaatlusega tegelevate institutsioonide ning rõngastusjaamadega.Vajaduse korral võtavad kõnealuste rühmade/jaamade töötajate järelevalve all proove jahimehed ja muud ornitoloogiliste teadmistega isikud.
Passive surveillance of sick and dead wild birds shall be targeted on:
Haigete ja surnud metslindude passiivne seire tuleb suunata:
areas where increased incidence of morbidity and mortality in wild birds occurs;
piirkondadesse, kus sagedamini esineb metslindude haigestumist ja suremist;
areas close to the sea, lakes and waterways where birds were found dead; and in particular when these areas are in proximity to domestic poultry farms;
piirkondadesse, mis asuvad selliste merede, järvede või siseveeteede läheduses, kus leiti surnud linde, eriti kui need piirkonnad on kodulinnukasvanduste vahetus läheduses;
birds belonging to identified ‘higher risk’ species listed in part D and other wild birds living in close proximity with them.
lindudele, kes kuuluvad kindlakstehtud kõrge riskiteguriga liikidesse, mis on loetletud D osas, ja muudele metslindudele, kelle asualad on nende vahetus läheduses.
In addition, investigations of living and dead wild birds in areas where H5N1 cases have been detected shall ideally be targeted on birds:
Lisaks peab elusate ja surnud metslindude uurimine piirkondades, kus alatüüpi H5N1 on avastatud, olema ideaaljuhul suunatud järgmistele lindudele:
wild birds or poultry to possibly identify asymptomatic carriers;
mets- või kodulinnud, kes võivad osutuda asümptomaatilisteks kandjateks;
in areas epidemiologically linked to these cases;
piirkondades, mis on epideemioloogiliselt seotud nende juhtumitega;
coming possibly in close contact to domestic poultry holdings (Protection zone, surveillance zone and area B), which might function as ‘bridge species’, in particular those that are listed in part E.
kes tõenäoliselt satuvad tihedasse kokkupuutesse kodulinnukasvatusettevõtetega (ohustatud tsoon, järelevalvetsoon ja piirkond B) ning võivad käituda sillaliikidena, eriti linnud, kes on loetletud E osas.
Active surveillance on living and clinically healthy and/or clinically diseased, injured or hunted [2] birds shall be targeted on:
Elusate ja kliiniliselt tervete ja/või kliiniliselt nakatunud, vigastatud või kütitud [2] lindude aktiivne seire tuleb suunata:
migratory birds belonging to the orders of Anseriformes (water fowl) and Charadriiformes (shorebirds and gulls);
haneliste (veelinnud) ja kurvitsaliste (rannikulinnud ja kajakad) seltsi kuuluvatele rändlindudele;
at identified areas for concentration and mixing of high number of migratory birds involving different species and in particular when these areas are in proximity to domestic poultry farms;
kindlaksmääratud piirkondadele, kus koguneb ja omavahel seguneb suur hulk eri liikidest rändlinde, eriti kui need piirkonnad asuvad kodulinnukasvanduste vahetus läheduses;
a selection of higher risk species [3].
kõrgema riskiteguriga liikide valimile.
Oropharyngeal and cloacal swabs for virological examination shall be taken from apparently healthy free living birds.
Suu-neelu- ja kloaagi-tampooniproovid viroloogiliseks uurimiseks võetakse vabalt elavatelt pealtnäha tervetelt lindudelt.
If for any reason it is impractical to take cloacal swabs from live birds carefully collected fresh faeces samples may serve as an alternative.
Kui mingil põhjusel ei peaks kloaagi-tampooniproovide ettevaatlik kogumine lindudelt olema teostatav, võivad alternatiivina toimida värskete fekaalide proovid.
However, traceability in case of mixed sites frequented by different bird species must be ensured.
Eri linnuliikide poolt sagedasti läbisegi kasutatavate kohtade puhul peab siiski olema tagatud jälgitavus.
Cloacal and tracheal/oropharyngeal swabs and/or tissues (namely the brain, heart, lung, trachea, kidney and intestines) from wild birds found dead or shot shall be sampled for virus isolation and molecular detection (PCR).
Surnult leitud või mahalastud metslindude kloaagi- ning hingetoru-/suu-neelu-tampooniproove ja/või koeproove (nimelt ajust, südamest, kopsudest, neerudest ja sooltest) tuleb võtta viirusisolatsiooniks ja molekulaartuvastuseks (PCR).
Swabs must be chilled immediately on ice or with frozen gel packs and submitted to the laboratory as quickly as possible.
Tampooniproovid tuleb viivitamata jahutada jääl või külmutatud geelikottide abil ning esitada laborile nii kiiresti kui võimalik.
Samples must not be frozen unless absolutely necessary.
Proove ei tohi külmutada, kui see ei ole just hädavajalik.
If available, swabs must be placed in antibiotic or specific virus transport medium so that they are fully immersed.
Kui võimalik, tuleb tampooniproovid panna antibiootilisse või spetsiaalsesse transpordikeskkonda, nii et need on üleni vedelikus.
Placing samples in medium for transportation must be done in addition to chilling and not as an alternative to chilling.
Proovid tuleb transpordikeskkonda panna lisaks jahutamisele, mitte alternatiivina sellele.
In the absence of such medium, swabs must be returned to their casing and submitted dry.
Niisuguse keskkonna puudumisel tuleb tampoonid panna tagasi nende ümbristesse ja säilitada kuivalt.
If rapid transport within 48 hours to the laboratory (in transport medium at 4° Celsius) is not guaranteed, samples shall be immediately frozen, stored and then transported on dry ice.
Kui kiire vedu 48 tunni jooksul laborisse (transpordikeskkonnas 4 °C) ei ole tagatud, tuleb proovid viivitamata külmutada, hoiustada ja seejärel transportida kuivas jääs.
Storage and transport of samples may be affected by a variety of factors so the method selected must be fit for purpose.
Proovide hoiustamist ja vedu võivad mõjutada mitmed tegurid, seega peab vedamiseks valitud meetod olema selleks otstarbeks sobiv.
Sampling procedures shall be carried out in accordance with the avian influenza diagnostic manual (Commission Decision 2006/437/EC) laying down the procedures for the confirmation and differential diagnostic of avian influenza.
Proovide võtmine viiakse läbi vastavalt lindude gripi diagnostikakäsiraamatule (otsus 2006/437/EÜ), milles on sätestatud lindude gripi kinnitamise ja diferentsiaaldiagnoosi kord.
Laboratory tests shall be carried out in accordance with the avian influenza diagnostic manual (Commission Decision 2006/437/EC) laying down the procedures for the confirmation and differential diagnostic of avian influenza.
Laboratoorsed analüüsid tehakse vastavalt lindude gripi diagnostikakäsiraamatule (otsus 2006/437/EÜ), milles on sätestatud lindude gripi kinnitamise ja diferentsiaaldiagnoosi kord.
All samples collected in the surveillance for avian influenza in wild birds shall be tested as soon as possible by molecular techniques if available and according to the diagnostic manual (Commission Decision 2006/437/EC).
Kõik metslindudel esineva lindude gripi seire käigus kogutud proovid analüüsitakse võimalikult kiiresti molekulaarmeetodite abil, kui need on kättesaadavad, ning vastavalt diagnostikakäsiraamatule (otsus 2006/437/EÜ).
These tests shall only be carried out in laboratories able to guarantee quality assurance and using methods recognised by the CRL for avian influenza.
Neid analüüse tehakse üksnes kvaliteeti tagada suutvates ja ühenduse tugilaborite poolt lindude gripi puhul tunnustatud meetodeid kasutavates laborites.
In addition, methods used must have produced acceptable results in the most recent comparative ring test of national laboratories.
Lisaks peavad kasutatud meetodid olema andnud vastuvõetavaid tulemusi riiklikes laborites tehtud kõige viimastes võrdlusringkatsetes.
Initial screening using M gene PCR is recommended, with rapid testing of positives for H5 (but within two weeks) and in case of a positive finding analysis of the cleavage site must be undertaken as soon as possible to determine whether or not it has a highly pathogenic avian influenza (HPAI) or a low pathogenic avian influenza (LPAI) motif.
Soovitatav on kõigepealt teha eeltestimine PCR-katses M-geeni kasutades, millele järgneb (2 nädala jooksul) kiire analüüs H5 leidmiseks ning positiivse leiu puhul tuleb võimalikult kiiresti teha lõhestamispiirkonna analüüs, et kindlaks määrata, kas tegemist on kõrge või madala patogeensusega linnugripiga.
If H5 HPAI is confirmed further analysis to determine the N type must be done rapidly (even this can only provide evidence eliminating N1).
Kui kõrge patogeensusega linnugripi alatüüp H5 leiab kinnitust, tuleb kiiresti teha edasised analüüsid N-tüübi kindlaksmääramiseks (isegi kui nendega saab üksnes elimineerida N1 võimaluse).
At the laboratory, pooling of up to five samples taken from the same species collected at the same site and same time may be permitted when it can be ensured that, in case of a positive finding, the individual samples can be identified and retested.
Võib lubada laboris ühe liitproovina kasutada kuni viit proovi, mis on võetud samalt liigilt ning kogutud samast kohast samal päeval, kui saab tagada, et positiivse leiu puhul on võimalik üksikut proovi identifitseerida ja uuesti analüüsida.
Serological surveillance shall not be applied for avian influenza investigations in wild birds because serological methods cannot distinguish between HP and LP strains and antibody findings do not allow inference in relation to the likely location where wild birds might have become infected.
Metslindudel esineva lindude gripi puhul seroloogilist uuringut ei kohaldata, kuna seroloogiliste meetoditega ei ole võimalik eristada kõrge ja madala patogeensusega tüvesid ning antikehade leidude põhjal ei saa teha järeldusi tõenäolise asukoha kohta, kus metslinnud võisid nakatuda.
However, serological surveillance might be important to study in which resident or migrating bird species H5/H7 viruses are/were prevalent (or endemic).
Siiski võib seroloogiline uuring olla oluline, et välja selgitada, millistes paiksete või rändlindude liikides on/olid H5/H7 viirused prevaleerivad (või endeemilised).
Such analysis shall only be performed by specialised laboratories using a carefully selected panel of antigens to ensure the detection of haemagglutinin specific antibodies (i.e. to eliminate the possibility of interference from N specific antibodies).
Selliseid analüüse saab teha üksnes erilaborites, mis kasutavad hoolikalt valitud antigeene, et tagada hemaglutiniini spetsiifiliste antikehade avastamine (st välistada mõjutamise võimalus N-spetsiifiliste antikehade poolt).
List of wild bird species presenting a higher risk in relation to avian influenza [4]Common name
Lindude gripi suhtes kõrge riskitasemega metslindude liikide loetelu [4]Tavanimetus
Bewick's Swan
Väikeluik
Whooper Swan
Laululuik
Mute Swan
Kühmnokk-luik
Pink-footed Goose
Lühinokk-hani
Bean Goose
Rabahani
Greater White-fronted Goose (European race)
Suur-laukhani (Euroopa rass)
Lesser White-fronted Goose
Väike-laukhani
Greylag Goose
Hallhani
Barnacle Goose
Valgepõsk-lagle
Brent Goose
Mustlagle
Red-breasted Goose
Punakael-lagle
Canada Goose
Kanada lagle
Eurasian Wigeon
Viupart
Common Teal
Piilpart
Mallard
Sinikael-part
Northern Pintail
Soopart
Northern Shoveler
Luitsnokk-part
Marbled Teal
Marmorpart
Red-crested Pochard
Punanokk-vart
Common Pochard
Punapea-vart
Tufted Duck
Tuttvart
Waders
Kurvitsalised
Northern Lapwing
Kiivitaja
Eurasian Golden Plover
Põldrüüt
Black-tailed Godwit
Mustsaba-vigle
Ruff
Tutkas
Gulls
Kajakad
Black-headed Gull
Naerukajakas
Common Gull
Kalakajakas
List of birds living in proximity to domestic poultry [5]
Kodulindude vahetus läheduses elunevate lindude loetelu [5]
Common name
Tavanimetus
Probability of contact with poultry
Kodulindudega kokkupuutumise tõenäosus
Group 1.
rühm.
Species intimately associated with poultry production in Europe
Kodulinnukasvatusega vahetult seotud liigid Euroopas
Domestic Goose
Koduhani
Domestic Mallard
Kodu-sinikaelpart
Domestic Muscovy Duck
Kodu-muskuspart
Feral Pigeon
Kodu-kaljutuvi
House Sparrow
Koduvarblane
Group 2.
rühm.
Species which may share farmland also used by domesticated poultry in north Europe
Liigid, mis võivad jagada põllumajandusmaid, mida kasutavad ka kodulinnud Põhja-Euroopas
Herring Gull
Hõbekajakas
Wood Pigeon
Kaelustuvi (meigas)
Eurasian Collared Dove
Euraasia kaelus-turteltuvi
Ring-necked Pheasant
Jahifaasan
Larks species
Lõolased
Pipits
Kiurid
Wagtails
Västrikud
Fieldfare
Hallrästas (paskrästas)
Redwing
Vainurästas
Black-billed Magpie
Harakas
Eurasian Jackdaw
Euraasia hakk
Rook
Künnivares
Carrion Crow
Vares
Raven
Ronk (kaaren)
Starling
Kuldnokk
Spotless Starling
Ibeeria kuldnokk
Eurasian Tree Sparrow
Põldvarblane
Buntings
Tsiitsitajad
Group 3.
rühm.
Species which may share wetlands also used by domesticated water birds in Northern Europe
Liigid, mis võivad jagada märgalasid, mida kasutavad ka koduveelinnud Põhja-Euroopas
Egrets
Hõbehaigrud, siidhaigrud
Herons
Haigrud
Ardea and other spp.
Ardea ja teised spp.
Cormorant
Kormoran
Common Coot
Lauk
Moorhen
Tait
Scientific opinion on ‘Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza’ (EFSA 12 May 2006).
Teaduslik arvamus (Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza) (EFSA, 12. mai 2006).
Hunting by respecting the requirements of Council Directive 79/409/EEC on the protection and conservation of all naturally occurring wild birds.
Jahipidamine, pidades kinni nõukogu direktiivis 79/409/EMÜ sätestatud nõuetest kõigi looduslikult esinevate metslindude kaitse ja säilitamise kohta.
To be provided by the European Commission’s Environment Directorate-General.
Esitab Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraat.
This list is not a limitating list but is only meant to identify migratory species that may pose a high risk for introduction of avian influenza into the Community based on their migratory pattern involving areas where H5N1 HPAI has either occurred in wild birds or poultry.
Käesolev loetelu ei ole piirangute tegemiseks, vaid mõeldud üksnes nende rändlinnuliikide identifitseerimiseks, kes võivad kujutada suurt ohtu lindude gripi toomiseks ühendusse oma rändetavade tõttu, mis hõlmavad piirkondi, kus kõrge patogeensusega linnugripi alatüüp H5N1 esineb kas mets- või kodulindudel.
It is based on the Scientific opinion on ‘Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza’ adopted by the Animal Health and Welfare Panel of EFSA on 12 May 2006 and the work carried out by ORNIS Committee and contractors to European Commission’s Environment Directorate-General.
Loetelu põhineb EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 12. mail 2006. aastal vastuvõetud teaduslikul arvamusel “Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza” ning ORNISe komitee ja Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi töövõtjate poolt tehtud tööl.
However, this list could be updated following results of further scientific studies as they become available and based on the risk assessment carried out by national authorities taking into account their specific ornithological situation.
On siiski võimalik, et käesolevat loetelu ajakohastatakse, kui saavad kättesaadavaks edasiste teadusuuringute tulemused ning riskianalüüs, mille on teinud riiklikud ametiasutused oma ornitoloogilise olukorra eripära arvestades.
This list is not an exhaustive list but is only meant to identify resident or non-migratory European bird species that live in proximity to domestic poultry (especially in NW Europe) and which have the theoretical potential to transfer HPAI H5N1 from potential asymptomatically infected wild birds (‘bridge species’).
Käesolev loetelu ei ole täielik, vaid mõeldud üksnes nende Euroopa paiksete linnuliikide identifitseerimiseks, kes elunevad kodulindude vahetus läheduses (eriti Loode-Euroopas) ja kellel on teoreetiliselt kõrge potentsiaal edasi kanda kõrge patogeensusega linnugripi alatüüpi H5N1 potentsiaalselt nakatunud sümptomiteta metslindudelt (“sillaliigid”).
It is based on the Scientific opinion on ‘Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza’ adopted by the Animal Health and Welfare Panel of EFSA on 12 May 2006 and the work carried out by ORNIS Committee and contractors by European Commission’s Environment Directorate-General (DG ENV).
Loetelu põhineb EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 12. mail 2006. aastal vastuvõetud teaduslikul arvamusel “Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza” ning ORNISe komitee ja Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi (DG ENV) töövõtjate poolt tehtud tööl.
However, this list could be updated and expanded following results of further scientific studies as they become available.
On siiski võimalik, et käesolevat loetelu ajakohastatakse, kui saavad kättesaadavaks edasiste teadusuuringute tulemused.
In particular, DG ENV has commissioned Wetland international and EURING to review, update and expand the preliminary analysis of higher risk species and sites in the light of H5N1 outbreaks in Europe in 2006, and to identify other High Risk bird species which might act as ‘bridge species’ between wild birds and poultry and/or humans in different parts of Europe.
Eelkõige on DG ENV teinud Wetland international’ile ja EURINGile ülesandeks läbi vaadata kõrgema riskiteguriga liikide ja kohtade esialgne analüüs, seda ajakohastada ja laiendada, võttes arvesse H5N1 puhanguid Euroopas 2006. aastal, samuti välja selgitada muud kõrge riskiteguriga linnuliigid, kes võiksid toimida sillaliikidena metslindude ning kodulindude ja/või inimeste vahel Euroopa eri osades.
The results should be available by end of June 2007.
Tulemused tuleks teha kättesaadavaks enne juuni lõppu 2007.
It should provide a much more reliable preliminary list of higher risk species and contact risk with poultry within the EU and provides for a more targeted approach.
Selle tööga tuleks sätestada täpsemalt suunatud lähenemisviis ning koostada palju usaldatavam esialgne loetelu kõrgema riskiteguriga liikidest ning nende kokkupuuteohust kodulindudega ELis.
Standard requirements for the submission of surveillance programmes for avian influenza co-financed by the Community
Standardnõuded ühenduse poolt kaasfinantseeritavate lindude gripi avastamiseks läbiviidavate seireprogrammide esitamiseks
Disease:
Haigus:
Description of the surveillance programme in poultry
Kodulindude seireprogrammi kirjeldus
Objectives, general requirements and criteria
Eesmärgid, põhinõuded ja kriteeriumid
Table 2.2.1
Tabel 2.2.1
Poultry holdings (a) (except ducks and geese) to be sampled
Kodulindude (a) (v.a pardid ja haned) kasvatusega tegelevad põllumajandusettevõtted, millest tuleb võtta proovid
Serological investigation according to point B of Annex I to Commission Decision 2007/268/EC on holdings of broilers (only when at risk)/fattening turkeys/chicken breeders/turkey breeders/laying hens/free range laying hens/ratites/farmed feathered game (pheasants, partridges, quails…)/“backyard flocks”/others (delete as appropriate)
Komisjoni otsuse 2007/268/EÜ I lisa punktile B vastav seroloogiline uuring järgmiste lindude kasvatamisega tegelevates põllumajandusettevõtetes: broilerid (ainult riskigruppi kuuluvad)/nuumkalkunid/sugukanad/sugukalkunid/munakanad/vabapidamisel olevad munakanad/silerinnalised linnud/tehistingimustes peetavad jahilinnud (faasanid, nurmkanad, vutid…)/eraisikutele kuuluvad väikesed linnukarjad/muud [mittevajalik maha tõmmata]
PLEASE USE ONE FORM PER POULTRY CATEGORY
PALUN KASUTAGE IGA KODULINNUKATEGOORIA JAOKS ERALDI VORMI
NUTS (2) code (b)
NUTS (2) kood (b)
Total number of holdings (c)
Põllumajandusettevõtete koguarv (c)
Total number of holdings to be sampled
Proovivõtuga hõlmatavate ettevõtete arv
Number of samples per holding
Proovide arv ettevõtte kohta
Total number of tests to be performed per method
Analüüüside koguarv, mis tuleb teha sama meetodiga
Refers to the location of the holding of origin.
Viitab päritoluettevõtte asukohale.
In case Nuts 2 code can not be used, coordinates (long/lat) are requested.
Juhul, kui NUTS 2 koodi kasutada ei saa, tuleb märkida koordinaadid (pikkus/laius).
Total number of holdings of one category of poultry in concerned NUTS 2 region.
Asjaomase NUTS 2 piirkonna ühe kategooria kodulindude kasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete koguarv.
Table 2.2.2
Tabel 2.2.2
Duck and geese holdings to be sampled (a) according to point C of Annex I to Decision 2007/268/EC
Pardi- ja hanekasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete (a) arv, millest tuleb võtta proovid vastavalt otsuse 2007/268/EÜ I lisa punktile C
Serological investigation
Seroloogiline uuring
Total number of duck and geese holdings to be sampled
Pardi- ja hanekasvatusega tegelevate põllumajandusettevõtete koguarv, millest tuleb võtta proovid
Laboratory testing: description of the laboratory tests used
Laborianalüüsid: kasutatud laborianalüüside kirjeldus
Description of the surveillance programme in wild birds:
Metslindude seireprogrammi kirjeldus:
Table 3.2.1
Tabel 3.2.1