natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘no animal tests have been carried out’ means that no animal test whatsoever was carried out in relation to the development or safety evaluation of a cosmetic product or its ingredients.
“loomkatseid ei ole läbi viidud” – kosmeetikatoote või selle koostisainete väljatöötamisel või nende ohutuse hindamisel ei ole tehtud mitte mingisuguseid loomkatseid.
Only the full replacement of the animal tests by an alternative method, and therefore not a reduction or a refinement of animal tests, allows the claim to be made.
Vaid loomkatsete täielik asendamine alternatiivse meetodiga, mitte nende vähendamine ega täpsustamine, võimaldab nimetatud märget kasutada.
Furthermore, it does not matter where the test (including re-testing) is performed (in the Community or in third countries) or when the test has been performed.
Peale selle pole oluline, kus katse (kaasa arvatud “kordusuurimine”) läbi viiakse (ühenduses või kolmandates riikides) ja millal on katse läbi viidud;
‘the manufacturer and his suppliers have not carried out or commissioned any animal tests […]’ means that the manufacturer and his suppliers, including all suppliers in the supply chain:
“tootja ja tema tarnijad ei ole läbi viinud või volitanud kedagi läbi viima loomkatset […]” – tootja ja tema tarnijad, kaasa arvatud kõik turustusahela tarnijad,
have not directly carried out the animal tests,
pole otseselt läbi viinud loomkatseid,
have not commissioned animal tests, which means that they have not requested or paid for animal tests by means for instance of sponsorship of research by academic institutions.
ei ole volitanud kedagi läbi viima loomkatseid, mis tähendab, et nad pole taotlenud loomkatsete tegemist ega maksnud kellelegi loomkatsete tegemise eest, näiteks akadeemiliste asutuste teaduslike uurimistööde toetamise teel;
The fact that the manufacturer and his suppliers should not have ‘used any ingredients that have been tested on animals by others for the purpose of developing new cosmetic products’ means that the manufacturer and his suppliers should not have used ingredients for which data resulting from animal tests made by others for the purpose of developing a new cosmetic product are available for instance in scientific literature.
asjaolu, et tootja ja tema tarnijad ei tohiks olla “kasutanud koostisaineid, mida on teiste poolt uute kosmeetikatoodete väljatöötamiseks loomadel katsetatud”, tähendab, et tootja ja tema tarnijad ei tohiks olla kasutanud koostisosi, mille kohta on andmeid (näiteks teaduskirjanduses), et need põhinevad teiste poolt uute kosmeetikatoodete väljatöötamiseks läbi viidud loomkatsetel.
In this context ‘the development of new cosmetic product’ means either the reformulation of product already on the market or the development of a totally new product (innovation).
Sellega seoses tähendab “kosmeetikatoote väljatöötamine” kas juba turul oleva toote uue retseptuuri koostamist või täiesti uue toote väljatöötamist (uuendus).
A new packaging can not be considered as a new cosmetic product.
Uut pakendit ei saa pidada uueks kosmeetikatooteks.
Any person who claims on a cosmetic product that no animal testing was carried out in relation to its development should be responsible for the claim and should be able to prove the relevance of the claim with regard to Directive 76/768/EEC.
Isik, kes on märkinud kosmeetikatootele, et selle väljatöötamisel pole loomkatseid läbi viidud, vastutab nimetatud märke eest ja peab olema võimeline tõendama märke vastavust direktiivile 76/768/EMÜ.
In that context it is recalled that all relevant information for control purposes has to be readily accessible in accordance with Article 7a(1) of Directive 76/768/EEC and in particular points (d) and (h) thereof, which read as follows:
Sellega seoses tuletatakse meelde, et kogu asjakohane teave peab olema kontrolli eesmärgil kergesti ligipääsetav kooskõlas direktiivi 76/768/EMÜ artikli 7a lõikega 1, eriti punktidega d ja h, mis sedastavad järgmist:
Assessment of the safety for human health of the finished product.
valmistoote ohutushinnang inimeste tervisele.
data on any animal testing performed by the manufacturer, his agents or suppliers, relating to the development or safety evaluation of the product or its ingredients, including any animal testing performed to meet the legislative or regulatory requirements of non-member countries’.
andmed tootja, tema esindajate või tarnijate poolt läbi viidud loomkatsete kohta seoses toote või selle koostisainete väljatöötamise või nende ohutuse hindamisega, sealhulgas loomkatsed, mis on läbi viidud kolmandate riikide õigusnormide täitmiseks.”
Wording of claims
Märgete sõnastus
Any person who wishes to use a claim to indicate that no animal testing has been carried out is free to choose the wording of the claim and/or to use any pictures, figurative or other signs, as long as all the relevant requirements in Directive 76/768/EEC are fulfilled.
Isik, kes soovib kasutada märget väljendamaks, et loomkatseid pole läbi viidud, võib ise valida märke sõnastuse ja/või kasutada pilte, kujutisi või muid märke, kui direktiivi 76/768/EMÜ asjakohased nõuded on täidetud.
on containment programmes to limit the further spread of Diabrotica virgifera Le Conte in Community areas where its presence is confirmed
isoleerimiskavade kohta, et piirata Diabrotica virgifera Le Conte’i edasist levikut ühenduse piirkondades, kus selle esinemist on kinnitatud
Commission Decision 2003/766/EC of 24 October 2003 on emergency measures to prevent the spread within the Community of Diabrotica virgifera Le Conte [1] (the organism) provides for restrictions on growing maize in areas that were previously known to be free from the organism but where the organism has been found, as well as in areas where the organism is already established.
Komisjoni 24. oktoobri 2003. aasta otsuses 2003/766/EÜ erakorraliste meetmete kohta Diabrotica virgifera Le Conte’i (edaspidi “organism”) leviku takistamiseks ühenduses [1] on sätestatud maisikasvatuspiirangud piirkondades, kus varem teadaolevalt organismi ei esinenud, kuid kust on leitud organismi, samuti piirkondades, kus organism juba esineb.
According to Article 4a(2) of Decision 2003/766/EC, Member States can organise containment programmes on a yearly basis in the infested zones and their vicinity to limit the spread of the organism from the infested zones into areas that are free from the organism.
Vastavalt otsuse 2003/766/EÜ artikli 4a lõikele 2 võivad liikmesriigid rakendada nakatunud vööndites ja nende läheduses igal aastal isoleerimiskavu, et piirata organismi levikut nakatunud vöönditest piirkondadesse, kus organismi ei esine.
In order to facilitate a coordinated approach for those containment programmes, technical guidance should be provided.
Kõnealuste isoleerimiskavade jaoks kooskõlastatud lähenemisviisi väljatöötamiseks tuleks ette näha tehnilised suunised.
The containment programmes should be based on sound scientific principles, the biology of the organism, the level of the infestation and the particular production system of maize in the Member State concerned.
Isoleerimiskavad peaksid põhinema usaldusväärsetel teaduslikel põhimõtetel, organismi bioloogilistel omadustel, nakatumise ulatusel ning asjaomaste liikmesriikide maisikasvatussüsteemidel.
In developing the technical guidance, account has been taken of the work and the experiences of the responsible official bodies in the Member States as regards the control of the organism.
Tehniliste suuniste väljatöötamisel on võetud arvesse liikmesriikide vastutavate ametiasutuste tööd ja kogemusi seoses organismi tõrjega.
The technical guidance provided for in this Recommendation is in accordance with the opinion of the Standing Committee on Plant Health,
Käesoleva soovitusega ette nähtud tehnilised suunised on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,
The exact delimitation of infested zones referred to in Article 4a(1) of Decision 2003/766/EC should be based on sound scientific principles, the biology of the organism, the level of the infestation, and the particular production system of maize in the Member State concerned.
Otsuse 2003/766/EÜ artikli 4a lõikes 1 osutatud nakatunud vööndite täpne piiritlemine peaks põhinema usaldusväärsetel teaduslikel põhimõtetel, organismi bioloogilistel omadustel, nakatumise ulatusel ning asjaomaste liikmesriikide maisikasvatussüsteemidel.
The delimitation of infested zones should be reviewed when, in at least two consecutive years, similar results as regards the absence or presence of the organism have been obtained in the surveys referred to in Article 2 of Decision 2003/766/EC.
Nakatunud vööndite piiritlemine tuleks läbi vaadata, kui vähemalt kahel järjestikusel aastal on otsuse 2003/766/EÜ artiklis 2 osutatud uuringutel saadud samalaadseid tulemusi organismi esinemise või puudumise kohta.
For the purpose of the implementation of the containment programmes referred to in Article 4a(2) of Decision 2003/766/EC, Member States should take account of the following principles:
Otsuse 2003/766/EÜ artikli 4a lõikes 2 osutatud isoleerimiskavade rakendamisel peaksid liikmesriigid arvestama järgmisi põhimõtteid.
Measures to limit the spread of the organism from the infested zones into areas that are free from the organism (containment measures).
Meetmed, millega piiratakse organismi levikut nakatunud vöönditest piirkondadesse, kus organismi ei esine (edaspidi “isoleerimismeetmed”).
They should be established in a zone (containment zone) which should extend for at least 10 km within the infested zone and at least 30 km into the non-infested zone.
Need tuleks kehtestada vööndis (edaspidi “isoleerimisvöönd”), mis peaks ulatuma vähemalt 10 km nakatunud vööndisse ja vähemalt 30 km nakatumata vööndisse.
In the containment zone, Member States should ensure that in the maize fields:
Isoleerimisvööndis peaks liikmesriigid tagama, et maisipõldudel
crop rotation is organised in such a way that maize is grown not more than once during any period of two consecutive years, or
kasutatakse sellist külvikordade süsteemi, mille puhul maisi kasvatatakse kahe järjestikuse aasta jooksul üksnes ühel korral, või
crop rotation takes place in such a way that maize can be grown twice in any period of three consecutive years and, linked to a local prediction system for the development of the organism, at least one of these maize crops is sown only after the emergence of the larvae, or
kasutatakse sellist külvikordade süsteemi, mille puhul võib maisi kasvatada kolme järjestikuse aasta jooksul kahel korral ning organismi arengut käsitlevale kohalikule ennustussüsteemile toetudes külvatakse vähemalt ühel korral neist maisi üksnes pärast vastsete ilmumist, või
crop rotation takes place in such a way that maize can be grown twice in any period of three consecutive years, each time in combination with efficient insecticide treatments against adults or any other measures or treatments resulting in a similar level of control of the organism.
kasutatakse sellist külvikordade süsteemi, mille puhul võib maisi kasvatada kolme järjestikuse aasta jooksul kahel korral, iga kord koos tõhusate insektitsiididega täiskasvanud organismide vastu või koos mis tahes muude meetmete või tõrjega, mille tulemuseks on samalaadne organismi tõrje tase.
Measures, based upon area-wide pest management in the rest of the infested zone, to mitigate the possibilities for the further spread of the organism and to ensure a sustainable production of maize (suppression measures).
Meetmed, mis põhinevad kogu piirkonda hõlmaval kahjuritõrjel ülejäänud nakatunud vööndis, et vähendada organismi edasise leviku võimalusi ning tagada säästev maisitootmine (edaspidi “tõkestusmeetmed”).
The presence of the organism in the non-infested part of the containment zone should be monitored intensively using appropriate sex pheromone traps, taking into account the local circumstances and the characteristics of the containment zone.
Organismi esinemist isoleerimisvööndi nakatumata osas tuleks intensiivselt kontrollida, kasutades asjakohaseid feromoonpüüniseid, võttes arvesse kohalikke olusid ning isoleerimisvööndi omadusi.
Decision as amended by Decision 2006/564/EC (see page 28 of this Official Journal).
Otsust on muudetud otsusega 2006/564/EÜ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 28).
on the presence of deoxynivalenol, zearalenone, ochratoxin A, T-2 and HT-2 and fumonisins in products intended for animal feeding
desoksünivalenooli, zearalenooni, ohratoksiin A, T-2 ja HT-2 ja fumonisiinide esinemise kohta loomasöödaks ettenähtud toodetes
At the request of the Commission the European Food Safety Authority (EFSA) adopted opinions on the mycotoxins deoxynivalenol on 2 June 2004 [1], zearalenone on 28 July 2004 [2], ochratoxin A on 22 September 2004 [3] and fumonisins on 22 June 2005 [4].
Komisjoni taotlusel võttis Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) vastu arvamused mükotoksiinide kohta: desoksünivalenooli kohta 2. juunil 2004, [1] zearalenooni kohta 28. juulil 2004, [2] ohratoksiin A kohta 22. septembril 2004 [3] ja fumonisiinidide kohta 22. juunil 2005. [4]
Those opinions conclude that all four mycotoxins exhibit toxic effects in several animal species.
Kõnealustes arvamustes on jõutud järeldusele, et kõigil neljal mükotoksiinil on toksiline mõju mitmetele loomaliikidele.
Deoxynivalenol, zearalenone and fumonisin B1 and B2 are only to a very limited extent transferred from feed into meat, milk and eggs and therefore food of animal origin only contributes marginally to the total human exposure to these toxins.
Desoksünivalenool, zearalenoon ning fumonisiin B1 ja B2 kanduvad söödast lihasse, piima ja munadesse väga vähesel määral ja seetõttu mõjutavad loomse päritoluga toiduained inimeste üldist kokkupuudet nimetatud toksiinidega väga vähe.
Ochratoxin A can be transferred from feed into food of animal origin but exposure assessments indicate that food of animal origin makes only a small contribution to the total human dietary exposure to ochratoxin A.
Ohratoksiin A kandub söödast loomse päritoluga toiduainetesse, kuid kokkupuute hindamine näitab, et loomse päritoluga toiduainete kaudu on inimeste kokkupuude ohratoksiiniga A vähene.
Data on the presence of T-2 and HT-2 toxins in products intended for animal feeding are at present very limited.
T-2 ja HT-2 toksiinide esinemise kohta loomasöödaks ettenähtud toodetes on praegu vähe andmeid.
There is also an urgent need for the development and validation of a sensitive method of analysis.
On vaja kiiresti välja arendada tundlik analüüsimeetod ja seda valideerida.
However there are indications that the presence of T-2 and HT-2 in products intended for animal feeding could be a reason for concern.
Siiski on ilmnenud, et T-2 ja HT-2 esinemine loomasöödaks ettenähtud toodetes võib tekitada probleeme.
Therefore, it is necessary to develop a sensitive method of analysis, collect more occurrence data, and carry out further investigations and research into the factors involved in the presence of T-2 and HT-2 in cereal and cereal products, in particular in oats and oat products.
Seepärast on vaja välja arendada tundlik analüüsimeetod, koguda rohkem andmeid esinemisjuhtumite kohta ning teha täiendavaid uuringuid ja uurimusi tegurite kohta, mis on seotud T-2 ja HT-2 esinemisega teraviljas ja teraviljasaadustes, eelkõige kaeras ja kaeratoodetes.
Taking into account the conclusions of the scientific opinions referred to in recital 1, and the lack of reliable data on T-2 and HT-2 toxins, together with the large year-to-year variation in occurrence of these mycotoxins, it is appropriate to collect more data on these mycotoxins in the different feed materials and feedingstuffs, in addition to the data already available from the coordinated control programmes for 2002 [5], 2004 [6] and 2005 [7].
Võttes arvesse põhjenduses 1 osutatud teaduslike arvamuste järeldusi ja usaldusväärsete andmete puudumist T-2 ja HT-2 toksiinide kohta ning kõnealuste toksiinide esinemise suurt varieeruvust erinevatel aastatel, on asjakohane koguda rohkem andmeid nende mükotoksiinide esinemise kohta erinevates söödamaterjalides ja söötades lisaks olemasolevatele 2002., [5] 2004. [6] ja 2005. aastal [7] kooskõlastatud kontrolliprogrammide käigus saadud andmetele.
To provide orientation to the Member States on the acceptability of cereals and cereal products and compound feed for animal feeding and to avoid disparities in the values accepted by the different Member States and the consequent risk of distortion of competition, it is appropriate to recommend guidance values.
Liikmesriikidele suuniste andmiseks teravilja ja teraviljatoodete ning loomasöödaks ettenähtud segasööda vastuvõetavuse kohta ning liikmesriikide vastuvõetud väärtuste erinevuste ja neist tuleneva konkurentsimoonutuse ohu vältimiseks on asjakohane anda soovituslikud piirnormid.
Member States should only apply the guidance values for fumonisin B1 + B2 from 1 October 2007, so as to coincide with the rules laid down by Commission Regulation (EC) No 856/2005 of 6 June 2005 amending Regulation (EC) No 466/2001 as regards Fusarium toxins [8].
Liikmesriikidel tuleks kohaldada ainult fumonisiiniga B1 + B2 seonduvaid piirnorme alates 1. oktoobrist 2007, et täita eeskirju, mis on sätestatud komisjoni 6. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 856/2005 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 466/2001 seoses Fusarium’i toksiinidega). [8]
An assessment of the approach provided for by this Recommendation should be undertaken by 2009 in particular to assess its contribution towards protecting animal health.
Käesolevas soovituses sätestatud lähenemisviisi hindamine tuleks teha 2009. aastaks, eelkõige et hinnata selle panust loomatervishoiu kaitsesse.
The monitoring data obtained as a result of this Recommendation will also enable a better understanding of the year–to-year variance and the presence of these mycotoxins in the wide range of by-products used for animal feed, which is of primary importance for taking, if necessary, further legislative measures.
Käesoleva soovituse tulemusel saadud seireandmed võimaldavad paremini aru saada mükotoksiinide iga-aastasest varieeruvusest ja nende esinemisest söödaks kasutatud päritoluga kõrvalsaadustes, mis on esmatähtis võimalike täiendavate õiguslike meetmete võtmisel,
Member States should, with the active involvement of feed business operators, increase monitoring for the presence of deoxynivalenol, zearalenone, ochratoxin A and fumonisin B1 + B2, T-2 and HT-2 toxin in cereals and cereal products intended for animal feeding and compound feedingstuffs.
Liikmesriigid peaksid söödakäitlejate aktiivsel osalemisel suurendama kontrolli desoksünivalenooli, zearalenooni, ohratoksiin A ning fumonisiini B1 + B2, T-2 ja HT-2 toksiini esinemise üle loomatoiduks ja segasöödaks ettenähtud teraviljas ja teraviljatoodetes.
Member States should ensure that samples are simultaneously analysed for the presence of deoxynivalenol, zearalenone, ochratoxin A, fumonisin B1 + B2 and T-2 and HT-2 toxin to allow the extent of co-occurrence to be assessed.
Liikmesriigid peaksid tagama, et proovides analüüsitakse samaaegselt desoksüvalenooli, zearalenooni, ohratoksiin A, fumonisiini B1 + B2 ja T-2 ning HT-2 toksiini esinemist, et saaks hinnata koosesinemise määra.
Member States should pay particular attention to the presence of those mycotoxins in by- or co-products from the production of food intended for animal feeding.
Liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu mükotoksiinide esinemisele loomasöödaks ettenähtud toiduainete kõrval- või vahesaadustes.
Member States should ensure that the analytical results are provided on a regular basis to the Commission for compilation into a single database.
Liikmesriigid peaksid tagama, et analüüside tulemused edastatakse korrapäraselt komisjonile ühte andmebaasi kokkuvõtmiseks.
Member States should ensure that the guidance values, as set out in the Annex, are applied for judging the acceptability of compound feed and cereal and cereal products for animal feeding.
Liikmesriigid peaksid tagama, et piirnorme, nagu need on esitatud lisas, kasutatakse loomasöödaks ettenähtud segasööda ning teravilja ja teraviljatoodete vastuvõetavuse üle otsustamiseks.
As regards fumonisin B1 + B2, Member States should apply these guidance values from 1 October 2007.
Fumonisiini B1 + B2 puhul peaksid liikmesriigid kohaldama nimetatud piirnorme alates 1. oktoobrist 2007.
Member States should ensure, in particular, that feed business operators use in their Hazard Analysis and Critical Control Points (HACCP) system [9] the guidance values referred to in point 5 to determine the critical limits at critical control points which separate acceptability from unacceptability, for the prevention, elimination or reduction of identified hazards.In applying these guidance values, Member States should take into account the fact that the guidance values for cereals and cereal products have been determined for the most tolerant animal species and are therefore to be considered as upper guidance values.
Liikmesriigid peaksid tagama eelkõige, et söödakäitlejad kasutavad oma ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) süsteemis [9] piirnorme, millele on viidatud punktis 5, et kindlaks määrata kriitilised piirid kriitilistes kontrollpunktides, mis tähistavad kindlaksmääratud ohtude vältimise, kõrvaldamise või vähendamise puhul vastuvõetava ja keelatu piiri.Nimetatud piirnormide kohaldamisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse asjaolu, et teravilja ja teraviljatoodete piirnormid määratakse kindlaks kõige suurema taluvusega loomaliikide suhtes ja seepärast käsitletakse neid kõige kõrgemate lubatud piirnormidena.
For feed for more sensitive animals, Member States should ensure that lower guidance values for cereals and cereal products are applied by feed manufacturers taking into account the sensitivity of the animal species and enabling compliance with the guidance values determined for compound feedingstuffs for these animal species.
Tundlikumate loomade sööda puhul peaksid liikmesriigid tagama, et söödatootja kasutab teravilja ja teraviljatoodete madalamaid piirnorme, võttes arvesse loomaliikide tundlikkust ja võimaldades järgida vastavust piirnormidele, mis on kindlaks määratud nimetatud loomaliikide segasöötade puhul.
Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority (EFSA) on a request from the Commission related to deoxynivalenol as undesirable substance in animal feed, adopted on 2 June 2004.http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/478.Par.0005.File.dat/opinion05_contam_ej73_deoxynivalenol_v2_en1.pdf
Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjoni 2. juunil 2004. aastal komisjoni taotlusel vastuvõetud arvamus seoses desoksünivalenooli kui kahjuliku ainega loomasöödas:http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/478.Par.0005.File.dat/opinion05_contam_ej73_deoxynivalenol_v2_en1.pdf
Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority (EFSA) on a request from the Commission related to zearalenone as undesirable substance in animal feed, adopted on 28 July 2004.http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/527.Par.0004.File.dat/opinion_contam06_ej89_zearalenone_v3_en1.pdf
Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjoni 28. juulil 2004. aastal komisjoni taotlusel vastuvõetud arvamus seoses zearalenooni kui kahjuliku ainega loomasöödas:http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/527.Par.0004.File.dat/opinion_contam06_ej89_zearalenone_v3_en1.pdf