natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To bring technology closer to people and organisational needs means: hiding technology complexity and revealing functionality on demand; making technology functional, very simple to use, available and affordable; providing new ICT-based applications, solutions and services that are trusted, reliable, and adaptable to the users' context and preferences.
Selleks, et tehnoloogia vastaks paremini inimeste ja organisatsioonide vajadustele: tuleks tehnoloogiline keerukus peita ning vajaduse korral tuua esile funktsionaalsus; tehnoloogia kasutamine tuleb muuta funktsionaalseks, väga lihtsaks, kättesaadavaks ja hinna poolest vastuvõetavaks; tuleb pakkuda uusi IKT-l põhinevaid rakendusi, lahendusi ja teenuseid, mis on usaldusväärsed ning kasutajate vajadustele ja eelistustele kohandatavad.
Driven by the demand of more-for-less, ICT researchers are involved in a global race focussing on miniaturisation, mastering the convergence of computing, communications and media technologies, including further interoperability between systems and the convergence with other relevant sciences and disciplines, and building systems that are able to learn and evolve.
Kuna turul nõutakse madalama hinna eest rohkem, keskenduvad IKT valdkonna teadlased kogu maailmas minimeerimisele, infotöötlus-, kommunikatsiooni- ja meediatehnoloogiate omavahelisele lähendamisele, sealhulgas süsteemide täiendavale koostalitlusvõimele ning teistele asjakohastele teadusharudele lähendamisele ning õpi- ja arenemisvõimeliste süsteemide väljatöötamisele.
From these diverse efforts a new wave of technologies is emerging.
Nendest eri jõupingutustest on kujunemas uus tehnoloogialaine.
ICT research activities will also draw on a broader range of scientific and technological disciplines including bio- and life sciences, chemistry, psychology, pedagogy, cognitive and social sciences and the humanities.
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alased teadusuuringud põhinevad ka mitmetel teistel teaduse ja tehnoloogia harudel, sealhulgas bioteadustel, keemial, psühholoogial, pedagoogikal, kognitiivsetel ja sotsiaalteadustel ning humanitaarteadustel.
ICT is one the most research intensive sectors.
IKT on üks kõige teadustöömahukam valdkond.
The ICT research effort, public and private, represents a third of the total research effort in all major economies.
IKT alane teadustegevus (nii avalikus kui ka erasektoris) moodustab kolmandiku kõikides suuremates riikides teostatavast teadustegevusest.
Although Europe already enjoys industrial and technological leadership in key ICT fields it lags behind its major competitors in investment in ICT research.
Kuigi Euroopa on olulistes IKT valdkondades tööstuse ja tehnoloogia alal juhtpositsioonil, jääb ta info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatesse tehtavate investeeringute puhul oma peamistest konkurentidest maha.
Only through a renewed and more intensive pooling of the effort at European level will we be able to make the most of the opportunities that progress in ICT can offer.
Ainult uute ja intensiivsemate Euroopa tasandil tehtavate ühiste jõupingutustega saab ära kasutada kõiki võimalusi, mida IKT areng meile pakub.
ICT research activity based on the ‘open source’ development model is proving its utility as a source of innovation and increasing collaboration.
“Avatud lähtekoodi” arengumudelil põhinev uurimistegevus info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas näitab oma kasulikkust uuenduste ja tiheneva koostöö allikana.
The results of ICT research can take various exploitation paths and lead to various business models.
IKT valdkonna teadusuuringute tulemusi võib erinevatel viisidel kasutada ning need võivad viia erinevate ärimudeliteni.
The ICT research activities will be closely articulated with policy actions for ICT deployment and with regulatory measures within a comprehensive and holistic strategy.
IKT valdkonna teadusuuringud on tihedalt seotud IKT kasutamise poliitiliste meetmetega ning ühtse ja tervikliku strateegia raames võetavate reguleerivate meetmetega.
Priorities have been set following extensive consultations that included input from a series of European Technology Platforms and industrial initiatives in areas such as nano-electronics, microsystems, embedded systems, mobile and wireless communications, electronic media, photonics, robotics and software, services and grids, including Free, Libre and Open Source Software (FLOSS).
Prioriteedid seati pärast ulatuslikku konsulteerimist, mis hõlmas ka mitme Euroopa tehnoloogiaplatvormi ja tööstusalgatuse panust sellistes valdkondades nagu nanoelektroonika, mikrosüsteemid, manussüsteemid, mobiil- ja traadita side, elektrooniline meedia, fototoonika, robootika ja tarkvara, teenused ja võrgustikud, sealhulgas vabavara ja avatud lähtekoodiga tarkvara.
Sustainability issues will also be taken into account, particularly in the field of electronics.
Selles valdkonnas käsitletakse ka säästvusega seotud küsimusi, eelkõige elektroonika valdkonnas.
The role of research into Future and Emerging Technologies is particularly relevant under this theme in order to support research at the frontier of knowledge in core ICTs and in their combination with other relevant areas and disciplines; to nurture novel ideas and radically new uses and to explore new options in ICT research roadmaps, including the exploitation of quantum effects, system integration and smart systems.
Käesolevas teemavaldkonnas on erakordselt olulised tulevase ja kujunemisjärgus tehnoloogia alased teadusuuringud, et toetada IKT põhivaldkondades (ning kombinatsioonis teiste asjakohaste valdkondade ja teadusharudega) teaduse eesliinil teostatavaid uuringuid; edendada innovatiivseid ideid ja täiesti uusi kasutusviise ning otsida uusi võimalusi IKT teekaartide jaoks, hõlmates muu hulgas kvanttehnoloogiat, süsteemide integreerimist ja intelligentsete süsteemide kasutamist.
ICT Technology Pillars:
IKT alused:
Nano-electronics, photonics and integrated micro/nano-systems: pushing the limits of miniaturisation, integration, variety, storage and density; increasing performance and manufacturability at lower cost; facilitating incorporation of ICT in a range of applications; interfaces; upstream research requiring exploration of new concepts.
Nanoelektroonika, fototoonika ja integreeritud mikro-/nanosüsteemid: minimeerimise, integreerimise, mitmekesisuse, salvestamise ja kompaktsuse piiride laiendamine; toimivuse suurendamine ja senisest odavam tootmine; IKT kasutamise hõlbustamine erinevate rakenduste puhul; liidesed; uuenduslikud teadusuuringud, milleks on vaja välja töötada uued mõisted.
Ubiquitous and unlimited capacity communication networks: ubiquitous access over heterogeneous networks — fixed, mobile, wireless and broadcasting networks spanning from the personal area to the regional and global area — allowing the seamless delivery of ever higher volumes of data and services anywhere and at any time.
Asukohast sõltumatud ja piiramatu võimsusega kommunikatsioonivõrgud: asukohast sõltumatu juurdepääs heterogeensete võrkude kaudu (milleks on kas paiksed, mobiilsed, traadita või ringhäälinguvõrgud ning mis ulatuvad personaalvõrgust piirkondliku ja ülemaailmse võrguni) võimaldab igal ajal toimetada takistusteta kõikjale üha suuremat hulka andmeid ja teenuseid.
Embedded systems, computing and control: powerful, secure and distributed, reliable and efficient computing, storage and communication systems and products that are embedded in objects and physical infrastructures and that can sense, control and adapt to their environment; interoperability of discrete and continuous systems.
Manussüsteemid, andmetöötlus ja kontroll: võimsad, turvalised ja hajutatud, usaldusväärsed ja tõhusad arvuti-, salvestus- ja kommunikatsioonisüsteemid ning tooted, mis on paigaldatud esemete ja füüsiliste infrastruktuuride sisse ning mis suudavad ümbritsevat keskkonda tajuda, kontrollida ja sellega kohaneda; diskreetsete ja pidevate süsteemide koostalitlusvõime.
Software, Grids, security and dependability: dynamic, adaptive, dependable and trusted software and services, platforms for software and services, complex systems and new processing architectures, including their provision as a utility.
Tarkvara, võrgud, turvalisus ja töökindlus: dünaamilised, kohandatavad, töökindlad ja usaldusväärsed tarkvara ja teenused, tarkvara ja teenuste platvormid, komplekssüsteemid ning uued töötlemissüsteemid, kaasa arvatud nende üldkasutatavus.
Knowledge, cognitive and learning systems: semantic systems; capturing and exploiting knowledge embedded in web and multimedia content; bio-inspired artificial systems that perceive, understand, learn and evolve, and act autonomously; learning by convivial machines and humans based on a better understanding of human cognition.
Teadmised, kognitiivsed ja õppesüsteemid: semantilised süsteemid; veebi- ja multimeedia sisus leiduvate teadmiste omandamine ja kasutamine; bioloogilise mudeli alusel loodud kunstlikud süsteemid, mis tajuvad, mõistavad, õpivad ja arenevad iseseisvalt; seltskondlike masinate ja inimeste poolt teostatav õppimistegevus, mille aluseks on inimtunnetuse parem mõistmine.
Simulation, visualisation, interaction and mixed realities: tools for innovative design, and creativity in products, services and digital media, and for natural, language-enabled and context-rich interaction and communication.
Simulatsioon, visualiseerimine, interaktsioon ja virtuaalsusega põimunud tegelikkus: uuenduslikku disaini ning toodete, teenuste ja digitaalmeedia osas loovust suurendavad vahendid ning vahendid loomulikuks, keelepõhiseks ja mitmekülgseks suhtlemiseks.
New perspectives in ICT drawing on other science and technology disciplines, including insights from mathematics and physics, biotechnologies, material and life-sciences, for miniaturisation of ICT devices to sizes compatible and interacting with living organisms, to increase performance and user-friendliness of systems engineering and information processing, and for modelling and simulation of the living world.
Muudel teaduse ja tehnoloogia harudel (kaasa arvatud sisendid matemaatika ja füüsika, biotehnoloogia, materjali- ja bioteaduse valdkondadest) põhinevad IKT uued perspektiivid IKT seadiste mõõtmete vähendamiseks, et need sobiksid kokku ja toimiksid koos elusorganismidega, süsteemide kavandamise ja infotöötluse tulemuslikkuse ja kasutajasõbralikkuse suurendamiseks, ning elava looduse modelleerimiseks ja simuleerimiseks.
Integration of Technologies:
Tehnoloogiate integreerimine:
Personal environments: personal communication and computing devices, accessories, wearables, implants; their interfaces and interconnections to services and resources.
Personaalne keskkond: personaalsed kommunikatsiooni- ja arvutiseadmed, tarvikud, kantavad seadmed, implantaadid; nende liidesed ning ühendused teenuste ja ressurssidega.
Home environments: communication, monitoring, control, assistance; seamless interoperability and use of all devices; interactive digital content and services.
Kodukeskkond: kommunikatsioon, seire, kontroll, abi; kõikide seadmete tõrgeteta koostalitusvõime ja kasutamine; interaktiivne digitaalne infosisu ja teenused.
Robotic systems: advanced autonomous systems; cognition, control, action skills, natural interaction and cooperation; miniaturisation, humanoid technologies.
Robotsüsteemid: täiustatud autonoomsed süsteemid; taju, kontroll, tegutsemisoskused, loomulik koostoimimine ja koostöö; minimeerimine, humanoidtehnoloogia.
Intelligent infrastructures: tools making infrastructures that are critical to everyday life more efficient and user-friendly, easier to adapt and maintain, and more robust to usage and resistant to failures.
Intelligentsed infrastruktuurid: vahendid, millega muudetakse igapäevaelus olulised infrastruktuurid tõhusamaks ja kasutajasõbralikumaks, lihtsamini kohandatavaks ja hooldatavaks ning vastupidavamaks nii kasutuse kui ka rikete seisukohalt.
Applications Research:
Rakenduslikud teadusuuringud:
ICT meeting societal challenges: new systems, novel materials, structures, technologies and services in areas of public interest, improving quality, efficiency, access and inclusiveness, including accessibility for the disabled; user friendly applications, integration of new technologies and initiatives such as ambient assisted living,
Ühiskondlike küsimuste lahendamisel kasutatava IKT valdkonnas: avalikku huvi pakkuvate valdkondadega seotud uued süsteemid, uudsed materjalid, struktuurid, tehnoloogia ja teenused, mis parandavad kvaliteeti, tõhusust, juurdepääsu ja kaasatust, sealhulgas puuetega inimeste juurdepääsu; kasutajasõbralikud rakendused, uue tehnoloogia ja uute algatuste, mille teemaks on näiteks intelligentne elukeskkond, integreerimine.
for health, improving disease prevention and health care provisions, early diagnosis, treatment and personalisation; autonomy, safety, monitoring and mobility of patients; health information space for knowledge discovery and management,
Tervise valdkonnas — haiguste ennetamise ja tervishoiuteenuste osutamise, varajase diagnoosimise, ravi ja personaalse lähenemise parandamine; patsientide iseseisvuse, turvalisuse, järelevalve ja mobiilsuse tagamine; terviseteabes sisalduvate teadmiste omandamine ja haldamine.
to improve inclusion and equal participation and prevent digital divides; assistive technology for the elderly and for disabled people; design-for-all,
Kaasatuse ja võrdse osalemise parandamine ning digitaalsete lõhede tekkimise vältimine; tugitehnoloogia vanuritele ja puuetega isikutele; universaaldisain.
for mobility; intelligent ICT-based transportation systems, vehicles and intelligent service solutions for tourism enabling people and goods to move safely, ecologically, comfortably and efficiently,
Mobiilsuse tagamiseks; info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevad intelligentsed transpordisüsteemid, sõidukid ja intelligentsed teenuste lahendused turismisektoris, mis võimaldavad inimestel ja kaupadel liikuda ohutult, ökoloogiliselt, mugavalt ja tõhusalt.
in support of the environment, risk management and sustainable development, to prevent or reduce vulnerability and to mitigate the consequences of natural disasters, industrial accidents and human activities related to economic development,
Keskkonna, riskijuhtimise ja säästva arengu toetamine, et vältida või vähendada haavatavust ning leevendada loodusõnnetuste, tööstuslike suurõnnetuste ja majandusarenguga seonduvate inimtegevuste tagajärgi.
for governments at all levels: efficiency, openness and accountability, for a world-class public administration and links to citizens and businesses, supporting democracy, allowing access to information to all.
Valitsuste jaoks kõikidel tasanditel: tõhusus, avatus ja vastutustundlikkus, mis tagavad maailmatasemel riigihalduse ning sidemed kodanike ja ettevõtetega, mis toetavad demokraatiat ja võimaldavad kõigile ligipääsu teabele.
new media paradigms and new forms of content, including entertainment; creation of and access to interactive digital content; enriched user experiences; cost-effective content delivery; digital rights management; hybrid media,
uued meedia paradigmad ja infosisu uued vormid, sealhulgas meelelahutus; interaktiivse digitaalse infosisu loomine ja sellele juurdepääsu võimaldamine; suuremad kasutajakogemused; infosisu tulus edastamine; digitaalõiguste haldamine; hübriidmeedia;
technology-enhanced learning; adaptive and contextualised learning solutions; active learning,
tehnoloogia abil tõhustatud õppimine; kohandatud ja kontekstist olenevad õpilahendused; aktiivne õppimine;
ICT-based systems to support accessibility and use over time of digital cultural and scientific resources and assets, in a multilingual/multicultural environment, and including with regard to cultural heritage.
IKT-l põhinevad süsteemid, mis toetavad juurdepääsu digitaalsetele kultuuri- ja teadusressurssidele ja -varadele, sealhulgas seoses kultuuripärandiga, ning nende kasutamist mitmekeelses/multikultuurses keskkonnas.
new forms of dynamic networked cooperative business processes, digital eco-systems including for empowering small and medium-sized organisations and communities; optimised work organisation and collaborative work environments such as knowledge sharing and interactive services (e.g. for tourism),
dünaamilised ja võrgustikus olevad, koostööpõhised äriprotsessid, digitaalsed ökosüsteemid, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide ja kogukondade positsiooni parandamiseks; optimeeritud töökorraldus ja koostööd soodustav töökeskkond, nagu näiteks teadmistevahetus ja interaktiivsed teenused (nt turismisektoris);
manufacturing, including traditional industries: rapid and adaptive design, production and delivery of highly customised goods; digital and virtual production; modelling, simulation, optimisation and presentation tools; miniature and integrated ICT products,
tootmine, sealhulgas traditsioonilised tööstusharud: tarbijaspetsiifiliste toodete kiire ja kohandamisvõimeline kavandamine, tootmine ja tarnimine; digitaalne ja virtuaalne tootmine; modelleerimis-, simulatsiooni-, optimeerimis- ja esitlemisvahendid; minimiseeritud ja integreeritud IKT tooted;
ICT for trust and confidence: identity management; authentication and authorisation; privacy enhancing technologies; rights and asset management; protection against cyber threats, in coordination with other themes, in particular the ‘Security’ theme.
usaldust ja usaldusväärsust edendav IKT: kasutaja tuvastamine; autentimine ja autoriseerimine; privaatsust soodustav tehnoloogia; õiguste ja varade haldamine; kaitse küberohtude eest, tehes seda kooskõlastatult teiste teemavaldkondadega, eelkõige teemavaldkonnaga “Julgeolek”.
Nano-sciences, Nano-technologies, Materials and new Production Technologies
Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad
Improving the competitiveness of European industry and generate knowledge to ensure its transformation from a resource-intensive to a knowledge-intensive industry, by generating step changes in knowledge and implementing decisive knowledge for new applications at the crossroads between different technologies and disciplines.
Euroopa tööstuse konkurentsivõime parandamine ja teadmiste loomine, eesmärgiga tagada selle ümberkujundamine ressursimahukast teadmistepõhiseks, tehes teadmistes astmelisi muudatusi ja rakendades otsustavaid teadmisi erineva tehnoloogia ja eri teadusharude ristumispunktis asuvates uutes rakendustes.
This will benefit both new, high-tech industries and higher-value, knowledge-based traditional industries, with a special focus on the appropriate dissemination of RTD results to SMEs.
See toob kasu nii uutele, kõrgtehnoloogilistele tööstussektoritele kui suurema lisandväärtusega teadmistepõhistele traditsioonilistele tööstussektoritele, kusjuures tähelepanu keskmes on teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tulemuste asjakohane edastamine VKEdele.
These activities are primarily concerned with enabling technologies which impact all industrial sectors and many other Seventh Framework Programme themes.
Nimetatud tegevused on eelkõige seotud sellise tehnoloogia võimaldamisega, mis omab mõju kõigile tööstussektoritele ja mitmetele teistele seitsmenda raamprogrammi teemavaldkondadele.
The increasing difficulties affecting many industrial activities appear no longer to be limited to traditional sectors with a high labour intensity, but are beginning to be observed in intermediate sectors — which constitute the established strengths of European industry — and even in some high-technology sectors.
Paljusid tööstustegevusi mõjutavad üha süvenevad probleemid ei piirdu enam traditsiooniliste ja tööjõumahukate sektoritega, vaid neid võib juba täheldada ka vahetoodete sektorites (mis on traditsiooniliselt Euroopa tööstuse tugevaks küljeks) ja isegi mõnes kõrgtehnoloogia sektoris.
A strong industrial base must be maintained by strengthening the knowledge content in the existing industry as well as building, in Europe, a strong knowledge-based, knowledge intensive industry, stressing the exploitation of basic research for industrial applications.
Säilitada tuleb tugevat tööstuslikku baasi, suurendades olemasoleva tööstuse aluseks olevaid teadmisi ning luues Euroopas tugeva teadmistepõhise, teadmismahuka tööstuse, rõhutades alusuuringute kasutamist tööstuslikes rakendustes.
This will include the modernisation of the existing SME base and the creation and subsequent growth of new knowledge-driven SMEs, from the dissemination of knowledge and expertise through collaborative programmes.
See hõlmab olemasolevate VKEde moderniseerimist ning uute teadmistepõhiste VKEde loomist ja arendamist teadmiste ja ekspertteadmiste levitamise teel koostööprogrammide kaudu.
The competitiveness of industry in the future will largely depend on nano-technologies and their applications.
Tööstuse tulevane konkurentsivõime sõltub suurel määral nanotehnoloogiast ja selle rakendustest.
RTD in nano-sciences and nano-technologies taken up in several areas can accelerate European industry's transformation.
Mitmes valdkonnas käivitatud nanoteaduse ja nanotehnoloogia alased teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus võivad kiirendada Euroopa tööstuse ümberkujundamist.
The EU has recognised leadership in fields such as nano-sciences, nano-technologies, materials and production technologies, which must be strengthened in order to secure and increase the EU position in a highly competitive global context.
ELil on kindel juhtpositsioon sellistes valdkondades nagu nanoteadused, nanotehnoloogia ning materjali- ja tootmistehnoloogia, ning seda positsiooni tuleb tugevdada, et maailmas valitseva tiheda konkurentsi tingimustes ELi positsiooni kindlustada ja suurendada.
Materials with new properties are key to the future competitiveness of European industry and the basis for technical progress in many areas.
Uute omadustega materjalidel on otsustav tähtsus selles, et Euroopa tööstus oleks tulevikus konkurentsivõimeline, ja need on tehnoloogilise arengu aluseks paljudes valdkondades.
Industry-relevant priorities and their integration for sectoral applications can be established through activities like the European Technology Platforms in fields such as nano-electronics, manufacturing, power generation, steel, chemistry, energy, the transport industry, construction, industrial safety, textiles, ceramics, forest-based industry and nano-medicine.
Tööstuse seisukohalt olulisi prioriteete ja nende sektorisisestesse rakendustesse integreerimist on võimalik saavutada selliste tegevuste kaudu nagu Euroopa tehnoloogiaplatvormid nanoelektroonika, tootmise, energia tootmise, terase-, keemia-, energia- ja transporditööstuse, ehituse, tööstusohutuse, tekstiili-, keraamika- ja metsatööstuse ning nanomeditsiini valdkonnas.
This will help establish common research priorities and targets.
See aitab kehtestada ühiseid teadusuuringute prioriteete ja eesmärke.
In addition by responding flexibly to new policy needs that arise during the lifetime of the Seventh Framework Programme, the relevant policy, regulatory and standardisation, and impact issues will be addressed.
Lisaks käsitletakse asjakohaseid poliitika, regulatsiooni ja standardimise ning mõjuga seotud küsimusi, reageerides paindlikult seitsmenda raamprogrammi rakendamise ajal tekkivatele uutele poliitilistele vajadustele.
Nano-sciences, Nano-technologies
Nanoteadused, nanotehnoloogia