natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In turn, the Structural Funds should generally focus on the development of infrastructure linked to measures to stimulate economic growth (such as tourism development and improvements to increase the attractiveness of industrial sites).
Struktuurifondid omakorda peaksid üldiselt keskenduma sellise infrastruktuuri väljaarendamisele, mis on seotud majanduskasvu stimuleerimise meetmetega (näiteks turismiarendus ja tööstuspiirkondade atraktiivsuse suurendamine).
With regard to road infrastructure, investments shall also fit the overall goal of road safety.
Investeeringud maanteede infrastruktuuri täidavad ka üldist teeohutuse eesmärki.
Co-financing from the Funds should complement grants from the budget for Trans-European Networks while avoiding duplication in terms of Community assistance.
Fondide kaasrahastamine peaks olema kooskõlas üleeuroopaliste transpordivõrkude eelarvest antud toetustega, samas vältides ühenduse abi dubleerimist.
Member States can make use of the coordinators as a means of shortening the time that elapses between designation of the planning of the network and the physical construction.
Liikmesriigid võivad kasutada koordinaatoreid, et lühendada ajavahemikku võrgu kavandamise otsuse tegemisest selle tegeliku ehitamiseni.
Member States individually will need to determine in advance the instrument most suited to the planned projects.
Liikmesriigid peavad eelnevalt igaüks eraldi kindlaks määrama vahendi, mis sobib kavandatavatele projektidele kõige paremini.
Cohesion policy funding can be combined with the loan guarantee part of the TEN-T instruments.
Rahastamist ühtekuuluvuspoliitika raames võib kombineerida TEN-T vahenditega.
Strengthen the synergies between environmental protection and growth
Keskkonnakaitse ja majanduskasvu sünergia tugevdamine
Environmental investments can contribute to the economy in three ways: they can ensure the long-term sustainability of economic growth, they decrease external environmental costs to the economy (e.g. health costs, clean-up costs or damage recovery) and they stimulate innovation and job creation.
Keskkonnainvesteeringud võivad tuua majandusele kasu kolmel viisil: need võivad tagada majanduskasvu järjepidevuse pika aja jooksul, vähendavad väliseid keskkonnakulusid (nt tervishoiukulud, puhastuskulud või kahjude hüvitamine) ja stimuleerivad innovatsiooni ja töökohtade loomist.
Future cohesion programmes should seek to strengthen potential synergies between environmental protection and growth.
Tulevaste ühtekuuluvusprogrammide eesmärgiks peaks olema keskkonnakaitse ja majanduskasvu potentsiaalse sünergia tugevdamine.
The provision of environmental services such as clean water supplies, waste and waste-water treatment infrastructures, management of natural resources, the decontamination of land to prepare it for new economic activities, and protection against certain environmental risks (e.g. desertification, droughts, fires and floods), should all have high priority in this context.
Kõnealuses kontekstis peaks olema esmase tähtsusega keskkonnakaitseteenused, nagu puhta veega varustamine, jäätme- ja heitveekäitluse infrastruktuur, loodusvarade haldamine, maa-alade saastest puhastamine, et seda uueks majandustegevuseks ette valmistada, ning kaitse teatavate keskkonnariskide (nt kõrbestumise, põua, tulekahjude ja üleujutuste) vastu.
In order to maximise economic benefits and minimise costs, priority should be given to tackling environmental pollution at its sources.
Selleks et maksimeerida majanduslikke kasutegureid ja minimeerida kulusid, tuleks tähtsustada keskkonnareostuse allikate kahjutuks tegemist.
In the waste management sector, this implies focusing on waste prevention, recycling and biodegradation of waste which are cost-effective and help to create jobs.
Jäätmemajanduse sektoris tähendab see keskendumist jäätmetekke ennetamisele ning jäätmete ringlusse võtule ja biolagundamisele, mis on kulutõhusam ja aitab luua töökohti.
Development strategies should be based on a prior evaluation of needs and specific issues faced by regions, where possible using appropriate indicators.
Arengustrateegiad peaksid põhinema piirkondade vajaduste ja konkreetsete probleemide eelneval hindamisel, kasutades sealjuures võimaluse korral asjakohaseid indikaatoreid.
Efforts should be made to promote the internalisation of external environmental costs, with support for the setting up and development of market-based instruments (see, for example, instruments proposed in the Environmental Technologies Action Plan).
Tuleb astuda samme, et soodustada väliste keskkonnakulude arvessevõtmist, toetades turupõhiste vahendite kasutusele võtmist ja arendamist (vt nt keskkonnatehnoloogiate tegevuskavas toodud vahendid).
Attention is drawn in this context to the initiative Global Monitoring for Environment and Security, which from 2008 will provide Europe-wide, up-to-date information on land-cover/land-use and ocean properties as well as incident maps in case of disasters and accidents.
Sellega seoses tuleb tähelepanu juhtida globaalse keskkonna- ja turvaseire (GMES) algatusele, mis hakkab alates 2008. aastast pakkuma kogu Euroopat hõlmavat ajakohast teavet maakatte/maakasutuse ja merede olukorra kohta ning kaarte katastroofide ja õnnetusjuhtumite korral.
Accordingly, the recommended guidelines for action are the following:
Seega on soovitatavad tegevussuunised järgmised:
Addressing the significant needs for investment in infrastructure, particularly in the Convergence regions and especially in the new Member States, to comply with environmental legislation in the fields of water, waste, air, nature and species protection and bio-diversity.
käsitleda suurt vajadust infrastruktuuri tehtavate investeeringute järele, eelkõige vastastikuse lähenemise piirkondades ja iseäranis uutes liikmesriikides, et saavutada kooskõla keskkonnakaitsealaste õigusaktidega, mis käsitlevad vett, jäätmeid, õhku, looduse ja liikide kaitset ning bioloogilist mitmekesisust;
Ensuring that attractive conditions exist for businesses and their highly skilled staff.
tagada atraktiivsed tingimused ettevõtetele ja nende kvalifitseeritud oskustöölistele.
This can be ensured by promoting land-use planning which reduces urban sprawl, and by rehabilitating the physical environment, including the development of natural and cultural assets.
Selleks tuleb soodustada maakorraldust, mis vähendab valglinnastumist, ja tervendada füüsilist keskkonda, kaasa arvatud loodus- ja kultuurivarade arendamine.
Investments in this area should be clearly linked to the development of innovative and job-creating businesses on the sites concerned.
Investeeringud selles valdkonnas peaksid olema selgelt seotud innovatiivsete ja töökohti loovate ettevõtete arendamisega asjaomastes piirkondades;
Promoting, in addition to the investments in sustainable energy and transport covered elsewhere, investments that contribute to the EU-Kyoto commitments.
lisaks mujal käsitletud investeeringutele säästvasse energiasse ja transporti soodustada investeeringuid, mis toetavad ELi Kyoto protokolliga võetud kohustusi;
Undertaking risk prevention measures through improved management of natural resources, more targeted research and better use of ICTs, and more innovative public management policies including, for example, preventive monitoring.
võtta riskiennetusmeetmeid loodusressursside parema haldamise, sihtotstarbelisema teadustöö, side- ja infotehnoloogia parema kasutamise ning innovatiivsema avaliku halduse poliitika kaudu, kaasa arvatud näiteks ennetav seire.
Where Member States receive support from both the Cohesion Fund and the Structural Funds, a clear distinction should be made in the programmes between the types of actions funded by each of the Funds, respectively.
Kui liikmesriigid saavad toetust nii Ühtekuuluvusfondilt kui ka struktuurifondidelt, siis tuleks teha programmidel selget vahet tegevuse tüübi järgi, mida igaüks neist fondidest rahastab.
Address Europe's intensive use of traditional energy sources
Traditsiooniliste Euroopa energiaallikate intensiivse kasutamise vähendamine
A related priority is the need to reduce traditional energy dependency through improvements in energy efficiency and renewable energies.
Eelnevaga seotud prioriteet on vajadus vähendada sõltuvust traditsioonilistest energiaallikatest, parandades energiaallikate efektiivsust ja kasutades taastuvaid energiaallikaid.
Investments in these fields contribute to the security of energy supply for long-term growth, while acting as a source of innovation and providing opportunities for exports, and are cost effective especially if energy prices remain high.
Investeeringud nendes valdkondades aitavad tagada energiaga varustamise pikaajalises perspektiivis, toimides samal ajal innovatsiooniallikana ja luues ekspordivõimalusi, mis on kulutõhusad eriti juhul, kui energiahinnad püsivad kõrged.
Investment in traditional sources of energy is also needed, so as to ensure security of supply.
Investeerimine traditsioonilistesse energiaallikatesse on samuti vajalik, et kindlustada energiaga varustamine.
In particular, the Funds should concentrate — where there is evidence of market failure and where it does not go against the liberalisation of the market — on the completion of interconnections, with special emphasis on the Trans-European networks, the improvement of electricity grids and the completion and improvement of gas transmission and distribution networks including, where appropriate, in insular and outermost regions.
Eelkõige peaksid fondid keskenduma – kui on olemas tõendid turuprobleemide kohta ja kui see ei ole vastuolus turu liberaliseerimisega – võrkude vastastikusele sidumisele, pöörates erilist tähelepanu üleeuroopalistele võrkudele, jaotusvõrkude tõhustamisele ning gaasi põhi- ja jaotusvõrkude ehitamisele ja tõhustamisele, sh vajaduse korral saareterritooriumidel ja äärepoolseimates piirkondades.
Guidelines for action under this heading are the following:
Käesoleva rubriigi tegevussuunised on järgmised:
Supporting projects to improve energy efficiency, for example in buildings, and dissemination of low energy intensity development models.
toetada energiatõhususe suurendamise projekte, näiteks hoonetes, ning väikese energiakuluga arengumudelite levikut;
Supporting the development and use of renewable and alternative technologies (such as wind, solar, biomass), including for heating and cooling, which can give the EU a leading edge and thus strengthen its competitive position.
toetada taastuvate ja alternatiivsete tehnoloogiate arendamist ja kasutamist (tuule-, päikese-, biomassienergia), sh kütte- ja jahutussüsteemides, mis võivad anda ELile edumaa ja seega suurendada selle konkurentsivõimet.
Such investments also contribute to the Lisbon objective of ensuring that, by 2010, 21 % of electricity is generated from renewable sources.
Sellised investeeringud toetavad ka Lissaboni eesmärki tagada, et aastaks 2010 saadakse 21 % elektrist taastuvatest energiaallikatest;
Concentrating investment in traditional energy sources to develop the networks where there is evidence of market failure.
suurendada investeeringuid traditsioonilistesse energiaallikatesse võrkude arendamiseks, kui on olemas tõendid turuprobleemide kohta.
These investments mostly concern the Convergence regions.
Need investeeringud puudutavad peamiselt ühtluspiirkondi.
Guideline: Improving knowledge and innovation for growth
SUUNIS: teadmiste ja innovatsiooni edendamine majanduskasvu huvides
The Community's aims of growth and job creation will require a structural shift in the economy towards knowledge-based activities.
Ühenduse majanduskasvu ja tööhõivega seotud eesmärgid nõuavad struktuurimuutust majanduses teadmistepõhise tegevuse suunas.
This calls for action on a number of fronts: to address low levels of Research and Technological Development (RTD), especially in the private sector; to promote innovation through new or improved products, processes and services which can withstand international competition; to increase regional and local capacities to generate and absorb new technologies (ICTs in particular); and to provide more support for risk-taking.
Selleks on vaja astuda samme mitmes vallas: tegelda teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse (TTA) madalamate tasanditega, seda eriti erasektoris; soodustada innovatsiooni uute või täiendatud toodete, protsesside ja teenuste kaudu, mis on konkurentsivõimelised rahvusvahelisel tasandil; suurendada piirkondlikku ja kohalikku võimet luua ja võtta kasutusele uusi tehnoloogiaid (eelkõige side- ja infotehnoloogia) ning senisest enam toetada riskide võtmist.
RTD expenditure as a percentage of GDP has been increasing, but only marginally and, at 1,9 % of GDP, remains well short of the Lisbon target of 3 % [6].
TTA kulude osakaal SKTst on suurenenud, kuid üksnes marginaalselt, ning moodustab 1,9 % SKTst, mis on oluliselt väiksem kui Lissabonis sihiks seatud 3 %.
While the shortfall in business investment in RTD remains significant, there are signs that public investment in this field is also coming under pressure.
Kuigi ettevõtete investeeringud TTAsse on siiani oodatust oluliselt väiksemad, on märke selle kohta, et ka riiklikud investeeringud sellesse valdkonda on sattumas surve alla.
The RTD and innovation gap within and between countries, particularly in relation to business expenditure on RTD, is much bigger than the income gap.
Riikidesisesed ja -vahelised erinevused TTA ja innovatsiooni investeeringutes on eelkõige ettevõtete TTA investeeringute osas palju suuremad kui sissetulekute erinevused.
While a combination of national and Community initiatives has been undertaken, more action is needed to match business needs with RTD supply from public and private RTD institutions.
Kuigi on asutud ellu viima nii riiklikke kui ka ühenduse algatusi, on vaja astuda rohkem samme, et viia ettevõtete vajadused kooskõlla avaliku ja erasektori TTA institutsioonide TTA-alase pakkumisega.
Europe's innovation gap with other leading economies is widening.
Euroopa innovatsioonialane mahajäämus muudes juhtivates majandusharudes suureneb.
Also within Europe, the innovation gap persists, as the Union too often fails to transform knowledge and technological development into commercial products and processes.
Innovatsioonialane lõhe ei ole vähenenud ka Euroopa sees, sest liiga sageli tuleb ette, et EL ei suuda teisendada teadmiste ja tehnika arengut tööstuslikeks toodeteks ja protsessideks.
Cohesion policy can help to address the main problems behind Europe's underperformance in innovation, including ineffective innovation systems, insufficient entrepreneurial dynamism or slow business adoption of ICT.In this context, it is necessary to enhance national and regional RTD capacities, to support investment in ICT infrastructure, and to disseminate technology and knowledge through appropriate technology transfer and knowledge exchange mechanisms.
Ühtekuuluvuspoliitika saab aidata tegelda peamiste probleemidega, mis põhjustavad Euroopa mahajäämust innovatsiooni valdkonnas, sealhulgas ebaefektiivsed innovatsioonisüsteemid, ettevõtluse vähene dünaamilisus või aeglane side- ja infotehnoloogia kasutuselevõtt ettevõtetes.Selles kontekstis on vaja suurendada riiklikku ja piirkondlikku TTA-suutlikkust, toetada investeerimist side- ja infotehnoloogia infrastruktuuri ja levitada tehnoloogiaid ja teadmisi asjakohaste tehnoloogiasiirde ja teadmiste vahetamise mehhanismide kaudu.
Awareness-raising to promote a better use of existing RTD potential could be encouraged through regional ‘foresight’ and other regional strategic planning methods, involving regular and systematic dialogue with key stakeholders.
Teadlikkuse parandamist olemasoleva TTA potentsiaali parema kasutamise kohta võiks julgustada ettenägeliku piirkondliku poliitika ja muude piirkondlike strateegia kavandamise meetodite kaudu, mis hõlmavad regulaarset ja süstemaatilist dialoogi peamiste sidusrühmadega.
It is also important to enhance the RTD absorption capacity of firms, particularly SMEs, through actions to develop skills and competencies; to encourage the creation and exploitation of a larger pool of high-quality research talent in Europe; to increase private and public investment in RTD and innovation; and to encourage RTD partnerships across the different regions of the Union.
Samuti on oluline parandada oskuste ja vilumuste arendamise meetmete kaudu ettevõtete, eelkõige VKEde suutlikkust TTA kasutusele võtmisel, suurendada Euroopa tippteadlaste hulka ja kasutada aktiivsemalt nende teadmisi; suurendada erasektori ja avaliku sektori investeeringuid TTAsse ja innovatsiooni ning julgustada TTA-partnerluse loomist liidu eri piirkondade vahel.
European Technology Platforms, for example, offer the potential to better tailor research programmes to business needs; cohesion policy can play an important role in supporting implementation of their Strategic Research Agendas across the Union including in less developed regions.
Näiteks Euroopa tehnoloogiaplatvormidel on potentsiaal kohandada teadusprogramme paremini ettevõtete vajadustega; ühtekuuluvuspoliitika võib mängida tähtsat rolli nende strateegiliste teadusprogrammide rakendamisel kogu liidus, sealhulgas vähem arenenud piirkondades.
While direct grants remain important, notably in Convergence regions, there is a need to focus on the provision of collective business and technology services to groups of firms, in order to help them improve their innovative activity.
Kuigi otsetoetused on ka edaspidi olulised, eriti just ühtluspiirkondades, on vaja keskenduda kollektiivsete ettevõtlus- ja tehnoloogiateenuste pakkumisele ettevõtete rühmadele, et aidata neil tõhustada innovatsioonialast tegevust.
Direct grants to individual firms should be targeted at improving the RTD and innovation capacity of the firm, rather than at a temporary reduction of its production costs generating high deadweight effects.
Otsetoetused üksikutele ettevõtetele peaksid olema suunatud pigem ettevõtte TTA- ja innovatsioonialase suutlikkuse edendamisele, kui selle tootmiskulude ajutisele vähendamisele, millega kaasneb hulk koormavaid mõjusid.
This is particularly important in traditional sectors, particularly those exposed to global competition, which need additional efforts in order to remain competitive, as well as in SMEs which often represent the highest source of employment at the regional level.
See on eriti oluline traditsioonilistes sektorites, eelkõige rahvusvahelisele konkurentsile avatud sektorites, kus on vaja teha lisapingutusi konkurentsivõime säilitamiseks, ning ka VKEde puhul, mis on sageli suurimaks töökohtade loojaks piirkondlikul tasandil.
Most importantly, these policies need to be adapted to the particular conditions of each region, and in particular to the needs of SMEs.
Mis kõige tähtsam, neid põhimõtteid tuleb kohandada iga piirkonna eriomastele tingimustele, eelkõige VKEde vajadustele.
National, regional, and local strategies should be based on a comprehensive analysis of RTD investment opportunities.
Riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud strateegiad peaksid põhinema põhjalikul TTA investeerimisvõimaluste analüüsil.
Knowledge and innovation are at the centre of the Community's efforts to promote faster growth and more jobs.
Teadmised ja innovatsioon on kesksel kohal ühenduse pingutustes soodustada kiiremat majanduskasvu ja suurema hulga töökohtade loomist.
Two related framework programmes are proposed at Community level: the Seventh Framework programme for RTD and the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP).
Ühenduse tasandil on kavandatud kaks asjaomast raamprogrammi: TTA seitsmes raamprogramm ning konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogramm.
Synergy between cohesion policy and these instruments is vital so that research and cohesion policies reinforce each other at regional level with national and regional development strategies showing how this will be achieved.
Sünergia ühtekuuluvuspoliitika ja nende vahendite vahel on äärmiselt oluline, et teadusuuringud ja ühtekuuluvuspoliitika teineteist piirkondlikul tasandil tugevdaksid, ning riiklikud ja piirkondlikud arengustrateegiad peavad näitama, kuidas seda saavutada.
Cohesion policy can help all regions to build up research and innovation capacity, thus contributing to the effective participation of those regions in the European Research Area and research and innovation activities of the Community in general.
Ühtekuuluvuspoliitika saab aidata kõikidel piirkondadel suurendada teadusuuringute- ja innovatsioonialast suutlikkust, toetades nii nende piirkondade efektiivset osalemist Euroopa teadusruumis kui teadusuuringute- ja innovatsioonialast tegevust ühenduses üldiselt.
Regional strategies should thus concentrate on investing in RTD, innovation, human capital and entrepreneurship; ensuring that these investments respond to the economic development needs of the region and that the capacity exists to transform research into marketable product, process and service innovation; enhancing technology transfer and knowledge exchange; promoting the development, dissemination and uptake of ICTs within firms, and ensuring that enterprises willing to invest in high added value goods and services have access to finance.
Seega peaksid piirkondlikud strateegiad keskenduma investeerimisele TTAsse, innovatsiooni, inimkapitali ja ettevõtlusesse; jälgimisele, et need investeeringud oleksid kooskõlas piirkonna arenguvajadustega ning et oleks olemas suutlikkus suunata need turustatavate toodete, protsesside ja teenuste innovatsiooni, tehnosiirde ja teadmiste vahetamise edendamisele, side- ja infotehnoloogia arendamisele, levitamisele ja ettevõtetes kasutusele võtmise soodustamisele ning rahastamisvõimaluste tagamisega ettevõtetele, kes soovivad investeerida suure lisaväärtusega kaupadesse ja teenustesse.
Such strategies should make specific provision for experimentation, with a view to increasing the capacity of policy interventions and intermediary organisations to stimulate regional and local actors, in particular SMEs, to innovate.
Sellistes strateegiates peaks eraldi olema ette nähtud eksperimenteerimine, et suurendada poliitilise sekkumise ja vaheorganisatsioonide võimalusi ajendada piirkondlikke ja kohalikke majandussubjekte, eriti VKEsid kasutama innovatsiooni.
Increase and better target investment in RTD
TTA-alaste investeeringute suurendamine ja parem suunamine
The competitiveness of European enterprises crucially depends on their ability to bring new knowledge to the market as quickly as possible.
Euroopa ettevõtete konkurentsivõime sõltub otsustaval määral nende võimest tuua uued teadmised turule nii kiiresti kui võimalik.
Public support for RTD is justified because market failures exist and can also be justified by the public character of certain RTD investments.
Avalik toetus TTA-le on õigustatud, sest esineb turutõrkeid, ning neid võib samuti õigustada teatavate TTA-alaste investeeringute avalik iseloom.
In addition, issues of ownership of research results and the need to achieve critical mass in certain research sectors provide justification for government support for RTD.
Lisaks õigustavad riiklikku toetust TTA-le teadustöö tulemuste omandiõiguse küsimused ja vajadus saavutada kriitiline mass teatavates teadusuuringute sektorites.
The specific nature of RTD should be considered when implementing regional policy.
Regionaalpoliitika rakendamisel tuleks võtta arvesse TTA spetsiifilist iseloomu.
In particular, RTD requires close interaction between the players to encourage the formation of poles of excellence which are needed to reach critical mass.
Eelkõige nõuab TTA tihedat suhtlemist osalejate vahel, et edendada tippkeskuste kujunemist, mis on olulised kriitilise massi saavutamiseks.
Geographical proximity through the existence of clusters of SMEs and innovation poles around public research institutions, for instance, can play a key role.
Oluline roll võib olla näiteks geograafilisel lähedusel, mis saavutatakse VKEde klastrite ja riiklike teadusasutuste juurde loodud innovatsioonikeskuste kaudu.
As a result, RTD activities necessarily have to be spatially concentrated while the absorptive capacity of low RTD-intensive areas is fostered.
Seetõttu peab TTA-alane tegevus olema ruumiliselt koondatud ja samal ajal tuleb edendada väikese TTA kontsentratsiooniga piirkondade suutlikkust toetust vastu võtta.