natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the same time, in view of the obstacles created by borders, a useful starting point is the improvement of existing transport and communication infrastructure and the development, where necessary, of new links.
Samas on piiride põhjustatud takistusi silmas pidades kasulikuks lähtepunktiks olemasoleva transpordi- ja sideinfrastruktuuri parandamine ja vajaduse korral uute ühenduste loomine.
These are pre-conditions for establishing or developing cross-border contacts.
Need on piiriüleste kontaktide loomise ja arendamise eelduseks.
Cross-border cooperation should focus on strengthening the competitiveness of the border regions.
Piiriülene koostöö peaks keskenduma piirialade konkurentsivõime suurendamisele.
In addition, it should contribute to economic and social integration, especially where there are wide economic disparities on either side.
Lisaks peaks see soodustama majanduslikku ja sotsiaalset lõimumist, eriti juhul, kui majanduslik olukord ühel ja teisel pool piiri on väga erinev.
Actions include promoting knowledge and know-how transfer, the development of cross-border business activities, cross-border education/training and healthcare potential and integrating the cross-border labour market; and joint management of the environment and common threats.
Meetmetena on kasutusel teadmiste ja oskusteabe siire, piiriülese majandustegevuse, piiriülese hariduse ja koolituse ning tervishoiupotentsiaali arendamine, piiriülese tööjõuturu integreerimine ning keskkonna ja üldiste ohtude ühine haldamine.
Where the basic conditions for cross-border cooperation are already in place, cohesion policy should focus assistance on actions that bring added value to cross-border activities: for example, increasing cross-border competitiveness through innovation and research and development; connecting intangible networks (services) or physical networks (transport) to strengthen cross-border identity as a feature of European citizenship; the promotion of cross-border labour market integration; cross-border water management and flood control; joint management of natural and technological risks.
Kui piiriülese koostöö algtingimused on täidetud, peaks ühtekuuluvuspoliitika keskenduma meetmetele, mis annavad piiriülesele tegevusele lisaväärtuse, näiteks suurendama piiriülest konkurentsivõimet innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse abil, ühendama mittemateriaalseid (teenused) või füüsilisi (transport) võrgustikke, tugevdamaks piiriülest identiteeti kui osa liidu kodakondsusest, edendama tööturu piiriülest integratsiooni, piiriülest veemajandust ja üleujutuste vältimist ning loodus- ja tehnoloogiariskide ühist ohjeldamist.
Particular attention needs to be paid to the challenges and opportunities presented by the changing external borders of the Union following enlargement.
Eritähelepanu tuleb pöörata liidu laienemisega kaasnenud välispiiride muutustest tingitud võimalustele ja probleemidele.
Here, there is a need to promote coherent cross-border actions that encourage economic activity on both sides, and remove obstacles to development.
Sellega seoses tuleb edendada järjekindlaid piiriüleseid meetmeid majandusaktiivsuse suurendamiseks kummalgi pool piire ning kõrvaldada arengutakistused.
To this end, cohesion policy and the new European Neighbourhood and Partnership Instrument and, where appropriate, the new Instrument for Pre-Accession, need to create a coherent framework for such actions.
Selleks peavad ühtekuuluvuspoliitika ja uus Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend ning vajaduse korral uus ühinemiseelse abi rahastamisvahend nende meetmete jaoks looma ühtse raamistiku.
Transnational cooperation
Riikidevaheline koostöö
In transnational areas there is a need to increase economic and social integration and cohesion.
Riikidevahelised alad vajavad majanduslikku ja sotsiaalset integratsiooni ning sidususe suurendamist.
Transnational cooperation programmes seek to increase cooperation across Member States on matters of strategic importance.
Riikidevahelised koostööprogrammid püüavad suurendada liikmesriikidevahelist koostööd strateegilise tähtsusega küsimustes.
Support should therefore be given to actions which seek to improve the physical interconnection of territories (e.g. investments in sustainable transport) as well as intangible connections (networks, exchanges between regions and between the parties involved).
Nii peaks toetama meetmeid, mille eesmärgiks on parandada nii aladevahelist füüsilist seotust (nt investeeringuid säästvasse transporti) kui ka mittemateriaalseid ühendusi (võrgustikke, koostööd piirkondade ja asjaosaliste vahel).
The actions envisaged include the creation of European transport corridors (particularly cross-border sections) and actions for the prevention of natural risks (e.g. fire, drought and flood), water management at river basin level, integrated maritime cooperation, promotion of sustainable urban development and R&D/innovation networks.
Kavandatud meetmete hulka kuuluvad Euroopa transpordikoridoride loomine (eriti piiriülestes lõikudes) ja meetmed loodusõnnetuste (nt tulekahjude, põua ja üleujutuste) ennetamise, vesikonnapõhise veemajanduse, integreeritud merendusalase koostöö, säästva linnakeskkonna arendamise edendamise ning teadus- ja arendustegevuse ja innovatsioonivõrkude tarvis.
The map of the current zones for transnational cooperation has been modified to ensure that they create the conditions for implementing basic structural actions.
Praeguste riikidevahelise koostöö piirkondade kaarti on muudetud, et need piirkonnad looksid tingimused põhiliste struktuurimeetmete rakendamiseks.
They have been drawn up taking account of territorial coherence and functional criteria of a geographical nature, for example, sharing the same river basin or coastal zone, belonging to the same mountainous area or being crossed by a major transport corridor.
Nende loomisel on arvesse võetud territoriaalset ühtsust ja geograafilist laadi funktsionaalseid kriteeriume, näiteks sama vesikonna või rannikuvööndi jagamist, samasse mägialasse kuulumist või tähtsa transpordikoridoriga lõikumist.
Other criteria, such as history or institutional structures, or existing cooperation or Conventions, are also pertinent.
Muud kriteeriumid, nagu ajalugu või institutsionaalsed struktuurid, käimasolev koostöö või olemasolevad konventsioonid, on samuti olulised.
Interregional cooperation
Piirkondadevaheline koostöö
Interregional cooperation programmes should focus on the renewed Lisbon strategy: strengthening innovation, SMEs and entrepreneurship, the environment and risk prevention.
Piirkondadevahelised koostööprogrammid peaksid keskenduma uuendatud Lissaboni strateegiale: innovatsiooni tugevdamine, VKEd ja ettevõtlus, keskkond ja riskiennetus.
In addition, exchange of experiences and best practices regarding urban development, modernisation of public sector services (such as health and government using ICT) and the implementation of cooperation programmes as well as studies and data collection will be encouraged.
Lisaks julgustatakse kogemuste ja parimate tavade vahetamist linnaarenduse valdkonnas, avaliku sektori teenuste moderniseerimist (nagu näiteks side- ja infotehnoloogia kasutamine tervishoius ja valitsuse töös) ning koostööprogrammide elluviimist, nagu ka teadusuuringuid ja andmete kogumist.
Interregional cooperation may also be supported within programmes for Convergence and Regional competitiveness and employment.
Piirkondadevahelist koostööd võib toetada ka lähenemise ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive programmide raames.
In addition, exchange of experiences and best practices regarding urban development, social inclusion, relationship between cities and rural areas, and the implementation of cooperation programmes will be encouraged.
Lisaks julgustatakse kogemuste ja parimate tavade vahetamist linnaarenduse, sotsiaalse kaasamise ning linnade ja maapiirkondade vaheliste suhete valdkonnas ja koostööprogrammide rakendamist.
Communication to the Spring European Council ‘Working Together for growth and jobs — a new start for the Lisbon Strategy’, COM(2005) 24, 2.2.2005.
Teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel – Lissaboni strateegia uus algus”, KOM(2005) 24, 2.2.2005.
‘European transport policy for 2010: time to decide’, COM(2001) 370.
“Euroopa transpordipoliitika aastaks 2010: aeg otsustada”, KOM(2001) 370.
‘Keep Europe moving.
“Euroopat liikumises hoides.
Sustainable mobility for the European continent’, COM(2006) 314, 22.6.2006.
Euroopa mandri jätkusuutlik liikuvus”, KOM(2006) 314, 22.6.2006.
COM(2005) 229.
KOM(2005) 229.
OJ L 205, 6.8.2005, p. 21.
ELT L 205, 6.8.2005, lk 21.
COM(2005) 141, 12.4.2005.
KOM(2005) 141, 12.4.2005.
Set up in 1993, EURES is a cooperation network between the European Commission and the Public Employment Services of the EEA Member States (EU Member States plus Norway, Iceland and Liechtenstein) and other partner organisations.
EURES loodi 1993. aastal. Tegemist on koostöövõrguga, milles osalevad Euroopa Komisjon ning EMP liikmesriikide (ELi liikmesriigid pluss Norra, Island ja Liechtenstein) tööhõiveteenistused ning muud partnerorganisatsioonid.
Council Regulation (EC) No 1685/2005.
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1685/2005 (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).
In particular, it has two important roles to play.
Eelkõige on sellel kaks tähtsat rolli.
The first is in helping regions to implement regional innovation strategies and action plans which potentially can have a significant impact on competitiveness, both at regional level and in the Union as a whole; the second is in contributing to raising the research and innovation capacity in the region up to a level where it can participate in transnational projects for research.
Esimene on aidata piirkondadel rakendada piirkondlikke innovatsioonistrateegiaid ja tegevuskavasid, millel võib olla oluline mõju konkurentsivõimele nii piirkondlikul tasandil kui ka kogu ühenduses; teine on aidata suurendada piirkonna teadusuuringute- ja innovatsioonialast suutlikkust tasemeni, kus see saab osaleda riikidevahelistes teadusprojektides.
‘Investing in research: an action plan for Europe’. COM(2003) 226, 30.4.2003.
“Teadusesse investeerimine: tegevusplaan Euroopa jaoks”, KOM(2003) 226, 30.4.2003.
Communication to the Council and Parliament ‘Cohesion Policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions’. COM(2006) 385 final, 12.7.2006.
Teatis nõukogule ja parlamendile “Ühtekuuluvuspoliitika ja linnad: linnade panus piirkondade majanduskasvu ja tööhõivesse”, KOM(2006) 385 lõplik, 12.7.2006.
Thematic Strategy on the Urban Environment. COM(2005) 718 final.
Linnakeskkonna temaatiline strateegia, KOM(2005) 718 lõplik.
Second, the principle of environmental sustainability should be respected to the greatest possible extent, in accordance with the White Paper [3]. Shifts to the more environmental friendly modes should be pursued.
Sellegipoolest tuleks optimeerida iga veoliigi keskkonnasäästlikkust ja üldist tõhusust, arvestades eelkõige infrastruktuuri kasutamist eri veoliikide piires ja nende vahel.
National or regional strategies should take into account the need to achieve a balanced (and clean) modal split that serves both economic and environmental needs. Strategies should include, for example, intelligent transport systems, multi-modal platforms and, in particular, technology used for the ERTMS and for the Single European Sky ATM Research Programme (SESAR — for a more uniform air traffic management system in Europe).
Strateegiad peaksid hõlmama näiteks intelligentseid transpordisüsteeme, multimodaalseid platvorme ja eelkõige tehnoloogiaid, mis on kasutusel Euroopa raudteetranspordi juhtimissüsteemis ja “Ühtse Euroopa taeva” lennujuhtimise uurimisprogrammis (SESAR – programm Euroopa lennuliikluse juhtimise süsteemi ühtlustamiseks).
Article 9 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999.
Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999) artikkel 9.
Article 2 of Regulation (EC) No 1081/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Social Fund and repealing Regulation (EC) No 1784/1999.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1081/2006 (Euroopa Sotsiaalfondi kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999) artikkel 2.
OJ L 210, 31.7.2006, p. 12.
ELT L 210, 31.7.2006, lk 12.
appointing the Danish members of the European Economic and Social Committee
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Taani liikmete ametisse nimetamise kohta
(2006/703/EC, Euratom)
(2006/703/EÜ, Euratom)
The terms of office of the Danish members of the European Economic and Social Committee expired on 20 September 2006 [1].
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Taani liikmete volitused lõppesid 20. septembril 2006.
The Danish members of the said Committee should therefore be appointed for a further period of four years as from 21 September 2006.
Seetõttu tuleks selle komitee Taani liikmed ametisse nimetada uueks nelja-aastaseks ajavahemikuks alates 21. septembrist 2006.
On 11 July 2006 the Council adopted the lists submitted by the Czech, German, Estonian, Spanish, French, Latvian, Lithuanian, Luxembourg, Hungarian, Maltese, Austrian, Slovenian and Slovak Governments and the list containing 22 candidates submitted by the Italian Government [2].
Nõukogu võttis 11. juulil 2006 vastu Tšehhi, Saksamaa, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Läti, Leedu, Luksemburgi, Ungari, Malta, Austria, Sloveenia ja Slovakkia valitsuste esitatud nimekirjad ning Itaalia valitsuse esitatud, kahekümne kahest kandidaadist koosneva nimekirja. [2]
On 15 September 2006 the Council adopted the lists submitted by the Belgian, Greek, Irish, Cypriot, Netherlands, Polish, Portuguese, Finnish, Swedish and UK Governments and the list containing 22 candidates submitted by the Italian Government [3].
Nõukogu võttis 15. septembril 2006 vastu Belgia, Kreeka, Iirimaa, Küprose, Madalmaade, Poola, Portugali, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi valitsuste esitatud nimekirjad ning Itaalia valitsuse esitatud, kahest kandidaadist koosneva nimekirja. [3]
On 2 October 2006, the Danish Government submitted a list containing a number of candidates equal to the number of seats allocated to it by the Treaties,
Taani valitsus esitas 2. oktoobril 2006 vastava arvu kandidaate talle asutamislepingutega ette nähtud liikmekohtadele,
The persons listed in the Annex to this Decision are hereby appointed members of the European Economic and Social Committee for the period from 21 September 2006 to 20 September 2010.
Lisas loetletud isikud nimetatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeteks ajavahemikuks 21. septembrist 2006 kuni 20. septembrini 2010.
It shall apply from 21 September 2006.
Käesolevat otsust kohaldatakse alates 21. septembrist 2006.
OJ L 269, 28.9.2006, p. 13.
ELT L 269, 28.9.2006, lk 13.
of 20 October 2006
oktoober 2006,
on the publication with restriction of the reference of standard EN 848-3:1999 ‘Safety of woodworking machines — One side moulding machines with rotating tool — Part 3: Numerical control (NC) boring machines and routing machines’ in accordance with Directive 98/37/EC of the European Parliament and of the Council
standardi EN 848-3:1999 “Puidutöötlusmasinate ohutus. Ühepoolsed pöörleva lõiketeraga puidutöötluspingid. 3. osa: Arvjuhtimisega sisetreipingid ja vertikaalfreespingid” viite tingimustega avaldamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/37/EÜ
(notified under document number C(2006) 4901)
(teatavaks tehtud numbri K(2006) 4901 all)
Having regard to Directive 98/37/EC of the European Parliament and of the Council of 22 June 1998 on the approximation of the laws of the Member States relating to machinery [1], and in particular Article 6(1) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/37/EÜ masinaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] eelkõige selle artikli 6 lõiget 1,
Having regard to the opinion of the standing committee set up by Article 5 of Directive 98/34/EC of the European Parliament and of the Council of 22 June 1998 laying down a procedure for the provision of information in the field of technical standards and regulations and of rules on Information Society Services [2],
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) [2] artikli 5 alusel loodud alalise komitee arvamust,
Where a national standard transposing a harmonised standard, the reference of which has been published in the Official Journal of the European Union, covers one or more essential health and safety requirements set out in Annex I to Directive 98/37/EC, the machine built in accordance with this standard is presumed to meet the essential requirements concerned.
Kui siseriiklik standard, millega on võetud üle ühtlustatud standard ja mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, hõlmab üht või mitut olulist direktiivi 98/37/EÜ I lisas sätestatud tervisekaitse- või ohutusnõuet, eeldatakse, et vastavalt sellele standardile ehitatud masin vastab asjaomastele olulistele nõuetele.
The reference of standard EN 848-3:1999 concerning the safety of woodworking machines, adopted by the European Committee for Standardisation (CEN) on 1 July 1999, has been published in the Official Journal of the European Union [3].
Viide standardile EN 843-3:1999, mis käsitleb puidutöötlusmasinate ohutust ning mille Euroopa Standardikomitee võttis vastu 1. juulil 1999, on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas. [3]
Following a formal objection lodged by Sweden, the Commission decided by Decision 2002/1002/EC [4] not to withdraw the reference of standard EN 848-3:1999 from the Official Journal of the European Union.
Pärast Rootsi ametlikku vastuväidet võttis komisjon vastu otsuse 2002/1002/EÜ [4] mitte kustutada viidet standardile EN 848-3:1999 Euroopa Ühenduste Teatajast.
Consequently, standard EN 848-3:1999 continued to confer a presumption of conformity to the essential safety requirements set out in Directive 98/37/EC.
Sellest tulenevalt võib standardile EN 848-3:1999 vastavuse puhul ka edaspidi eeldada vastavust direktiivis 98/37/EÜ sätestatud olulistele ohutusnõuetele.
In relation to the formal objection lodged by Sweden, the Commission mandated the European Standardisation Organisation (CEN) to amend standard EN 848-3:1999 by 1 January 2005, in order to give special attention to the risk of ejection of pieces and to the installation of protective features providing enhanced protection.
Seoses Rootsi ametliku vastuväitega tegi komisjon Euroopa standardiorganisatsioonile ülesandeks muuta standardit EN 848-3:1999 1. jaanuariks 2005 nii, et pöörataks erilist tähelepanu esemete väljapaiskumise ohule ja tõhusamat kaitset pakkuvate turvaseadmete paigaldamisele.
Pursuant to Article 6(1) of Directive 98/37/EC, on 28 July 2005, Germany lodged a formal objection in respect of standard EN 848-3:1999.
juulil 2005 esitas Saksamaa direktiivi 98/37/EÜ artikli 6 lõike 1 kohaselt ametliku vastuväite standardi EN 848-3:1999 kohta.
Having examined standard EN 848-3:1999, the Commission has established that it fails to meet essential health and safety requirements 1.1.2(a) (Principles of safety integration), 1.3.2 (Risk of break-up during operation), 1.3.3 (Risks due to falling or ejected objects) and 1.4.1 (General requirements for guards and protection devices) of Annex I to Directive 98/37/EC.
Pärast standardi EN 848-3:1999 uurimist on komisjon jõudnud järeldusele, et standard ei vasta direktiivi 98/37/EÜ I lisas sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele 1.1.2 a (ohutuse tagamise põhimõtted), 1.3.2 (purunemisoht kasutamise ajal), 1.3.3 (kukkuvatest või väljapaiskuvatest esemetest tulenevad ohud) ja 1.4.1 (piirete ja kaitseseadete üldnõuded).
The specifications of EN 848-3:1999 in clause 5.2.7.1.2 (b), paragraphs 1 to 6, concerning the characteristics of and the choice of materials for curtain guards, especially strip curtains, are not adequate to prevent the foreseeable ejection of parts of tools.
Standardi EN 848-3:1999 sätte 5.2.7.1.2.b lõigetes 1–6 ette nähtud tehnilised nõuded kaitsekardinate, eelkõige ribakardinate omaduste ja materjali valiku kohta ei ole piisavad, et hoida ära tööriista osade väljapaiskumine.
CEN has not yet amended standard EN 848-3:1999, as requested in the standardisation mandate No 311 awarded to it as regards Directive 98/37/EC.
Euroopa standardiorganisatsioon ei ole veel muutnud standardit EN 848-3:1999 vastavalt standardimisülesandele nr 311, mis anti neile seoses direktiiviga 98/37/EÜ.
Pending the amendment of standard EN 848-3:1999, in the interest of safety and legal certainty, the publication in the Official Journal of the European Union of the reference of standard EN 848-3:1999 should therefore be accompanied by an appropriate warning.
Kuna standardit EN 848-3:1999 ei ole veel muudetud, peab ohutuse ja õiguskindluse huvides standardi EN 848-3:1999 viidete avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas kaasnema asjakohane hoiatus.
Member States should add an identical warning in their national standards transposing standard EN 848-3:1999.
Liikmesriigid peaksid lisama sama hoiatuse nendesse siseriiklikesse standarditesse, millega standard EN 848:-3:1999 üle võetakse.
The reference of standard EN 848-3:1999 should therefore be replaced accordingly,
Viidet standardile EN 848-3:1999 tuleks seetõttu vastavalt muuta,
The publication in the Official Journal of the European Union of the reference of standard EN 848-3:1999 ‘Safety of woodworking machines — One side moulding machines with rotating tool — Part 3: Numerical control (NC) boring machines and routing machines’ is replaced by the text set out in the Annex.
Euroopa Liidu Teatajas avaldatud viide standardile EN 848-3:1999 “Puidutöötlusmasinate ohutus. Ühepoolsed pöörleva lõiketeraga puidutöötluspingid. 3. osa: Arvjuhtimisega sisetreipingid ja vertikaalfreespingid” asendatakse lisas esitatud tekstiga.
Where, pursuant to Article 5(2) of Directive 98/37/EC, Member States publish the reference of a national standard transposing harmonised standard EN 848-3:1999, they shall add to that publication a warning identical to that set out in the Annex to this Decision.
Kui liikmesriigid vastavalt direktiivi 98/37/EÜ artikli 5 lõikele 2 avaldavad viite riiklikule standardile, millega võetakse üle ühtlustatud standard EN 848-3:1999, lisavad nad viitele käesoleva otsuse lisas sätestatud hoiatuse.
Done at Brussels, 20 October 2006.
Brüssel, 20. oktoober 2006
Directive as amended by Directive 98/79/EC (OJ L 331, 7.12.1998, p. 1).
Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 98/79/EÜ (EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1).
OJ C 110, 15.4.2000, p. 38.
EÜT C 110, 15.4.2000, lk 38.
OJ L 349, 24.12.2002, p. 103.
EÜT L 349, 24.12.2002, lk 103.
‘(Publication of titles and references of harmonised standards under the directive)
“(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
Reference and title of the harmonised standard
Ühtlustatud standardi viide ja pealkiri
(and reference document)
(ja viitedokument)
First publication OJ
Esmakordne avaldamine ELTs
Date of cessation of presumption of conformity of superseded standard
Kuupäev, mil asendatava standardi vastavuseeldus kaotab kehtivuse
Safety of woodworking machines — One side moulding machines with rotating tool — Part 3: Numerical control (NC) boring machines and routing machines
Ühepoolsed pöörleva lõiketeraga puidutöötluspingid. 3. osa: Arvjuhtimisega sisetreipingid ja vertikaalfreespingid