natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lastly, with regard to the scheme in favour of young farmers setting up from 1 January 1996, the Commission concluded that the scheme did not engender any changes in the scheme as regards the section on eligible investments, but was restricted to a change in the form of that part of the aid financed by the State.
Mis puutub alates 1. jaanuarist 1996 registreeritud noorte põllumajandustootjatega seotud kava, siis leidis komisjon, et nimetatud kavaga ei muudeta kava abikõlblike investeeringute suhtes, vaid et tegemist on üksnes abi andmise vormi muutmisega riigi poolt rahastatava osa raames.
The Commission was therefore able to conclude on the nature of the investments and the forms of aid provided for by the French authorities that the aids, while tainted with illegality, had been put into effect in compliance with the Community competition rules applicable at the time.
Seega leidis komisjon Prantsuse ametiasutuste poolt antava abi aluseks olevate investeeringute olemuse ja abi vormi kohta, et kuigi nimetatud abi oli ebaseaduslik, anti abi vastavalt sel ajal kohaldatavatele ühenduse konkurentsieeskirjadele.
The Commission did not therefore object to that aspect of the aid as applied.
Seega ei vaidlusta komisjon abi andmise seda külge.
Where the financing key for the aid was concerned, the Commission noted that, according to the rules applicable at the time the programme was launched, the ceiling for investment aid to protect the environment was 35 % of the eligible costs (45 % in less-favoured areas).
Abimeetmete rahastamispõhimõtete puhul tuletas komisjon meelde, et vastavalt programmi jõustumise ajal kehtinud õigusraamistikule oli keskkonnakaitsele antava abi ulatuse ülempiiriks 35 % tekkinud kuludest (45 % vähem soodsates piirkondades).
The fifth indent of Article 12(5) of Regulation (EEC) No 2328/91, which provides for scrutiny of national aids in the light of former Articles 92 and 93 (now Articles 87 and 88) of the Treaty and Article 6 of that Regulation, authorised investment aid to protect the environment provided it did not give rise to an increase in production.
Määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 12 lõike 5 viiendas alapunktis, milles nähakse ette riikliku abi ülevaatamine lähtudes asutamislepingu endistest artiklitest 92 ja 93 (uued artiklid 87 ja 88) ning lähtudes nimetatud määruse artiklist 6, on lubatud anda abi keskkonnakaitsele suunatud investeeringutele, kui selle abiga ei kaasne toodangu suurenemine.
In its decision on State aid N 136/91, the Commission took account of the fact that it normally considered as compatible with the common market an aid rate of 35 % of eligible costs for that type of aid (45 % in less-favoured areas within the meaning of Council Directive 75/268/EEC of 28 April 1975 on mountain and hill farming and farming in certain less-favoured areas.
Riigiabi nr N 136/91 käsitlevas otsuses võttis komisjon arvesse asjaolu, et ta tavatseb selliste abiliikide puhul pidada ühisturuga kokkusobivaks protsendimäära 35 % abikõlblikest kuludest (45 % vähem soodsate piirkondade puhul nõukogu 28. aprilli 1975. aasta direktiivi nr 75/268/EMÜ mägipiirkondade ja teatavate ebasoodsamate alade põllumajanduse kohta tähenduses).
Those aid rates were confirmed in paragraph 3.2.3 of the Community guidelines on State aid for environmental protection shortly after entry into force of the programme.
Need protsendimäärad kinnitati veidi pärast programmi jõustumist kehtestatud keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamkava punktis 3.2.3.
In addition, the French authorities explained the existence and nature of those ceilings in the sectoral circulars applying the PMPOA as referred to in recital 15.
Nimetatud ülempiiride olemasolu ja olemus toodi Prantsuse ametiasutuste poolt välja ka põhjenduses 15 viidatud sektoripõhistes programmi rakendusringkirjades.
They wrote that the European Union had authorised a derogating rate of 35 % for public aid to this type of investment linked to improvement of the environment.
Neis on kirjas, et Euroopa Liit lubab selliste keskkonnaseisundi parandamisele suunatud investeeringute toetuseks antava riigiabi puhul erandlikku 35 %list määra.
Given that the programme’s financing key provided for a contribution to investment costs of one-third by the State and local authorities (equal shares, i.e. one-sixth each), one-third by the water supply agencies and one-third by the farmers, and that the contribution by the water supply agencies constituted a State aid, the Commission concluded in its decision to initiate the procedure that the aid ceilings authorised for that type of investment appeared not to have been respected, for the result of the funding of the PMPOA by the water supply agencies would have been to increase the rate of public financing to two-thirds of the investment costs, i.e. some 66,6 % of the costs incurred.
Võttes arvesse asjaolu, et programmi rahastamispõhimõtte kohaselt osalevad 1/3 ulatuses investeeringute mahust riik ja kohalikud asutused (võrdsetel alustel, seega mõlemad 1/6 ulatuses), 1/3 ulatuses veevarustuskäitised ja 1/3 ulatuses põllumajandusettevõtjad, ning võttes eeskätt arvesse asjaolu, et veevarustuskäitiste osaluse näol on tegemist riigiabiga, leidis komisjon menetluse algatamise otsuses, et abi ulatuse ülempiiri sellelaadsete investeeringute jaoks ei ole järgitud. Veevarustuskäitiste osalusega programmi rahastamises tõuseb riikliku rahastamise osa 2/3ni investeeringute kuludest, seega ligikaudu 66,6 %ni kuludest.
According to the Commission that was some 31,6 % (21,6 % in less-favoured areas) more than the permitted rate.
Komisjoni arvates ületatakse sellega lubatud ülempiiri 31,6 % võrra (21,6 % võrra vähem soodsates piirkondades) kantud kuludest.
A similarly excessive rate applied to the scheme in favour of young farmers setting up on or after 1 January 1996 since the amendments to the scheme related only to the form of the aid in the part financed by the State and therefore did not result in an overall increase in the assistance rate in favour of them.
Niisama suur abi määra ületamine on täheldatav ka alates 1. jaanuarist 1996 registreeritud noorte põllumajandustootjatega seotud kava puhul, kuivõrd kavas tehtud muudatused puudutavad üksnes abi andmise vormi riigi poolt rahastatava osa piires ning ei too kaasa nendele põllumajandustootjatele antava abi määra üldist suurenemist.
However, the Commission also considered the fact since 1 January 2000, the date of application of the agriculture guidelines, it had been authorising, on the basis of paragraph 4.1.1.2 of those guidelines, aid rates for that type of investment of 40 % of costs incurred (50 % in less-favoured areas).
Komisjon leidis samuti, et alates põllumajandussuuniste rakendamisest 1. jaanuaril 2000 on nende suuniste punkti 4.1.1.2 kohaselt lubatav sellelaadsetele investeeringutele antav abi 40 % kuludest (50 % vähem soodsate piirkondade puhul).
For young farmers the accepted rate was 45 % (55 % in less-favoured areas).
Noorte põllumajandustootjate puhul on lubatav määr 45 % (vähem soodsates piirkondades 55 %).
That meant that, applying these favourable conditions, the excess aid rates granted in 2000 would have been only 26,6 % (16,6 % in less-favoured areas) and, for young farmers, 21,6 % (11,6 % in less-favoured areas), for investments implemented from 1 January 2000 and meeting the conditions set out in the agriculture guidelines.
See tähendab, et neid soodsamaid tingimusi 2000. aastal antud abi suhtes rakendades ületas antud abi määr vaid 26,6 % võrra (16,6 % võrra vähem soodsates piirkondades) ja noorte põllumajandustootjate puhul 21,6 % võrra (11,6 % võrra vähem soodsates piirkondades) pärast 1. jaanuari 2000 tehtud investeeringuid, ja abi vastas kõikidele põllumajandussuunistes esitatud tingimustele.
Since the aid authorised by the Commission for investments was based on a permitted maximum rate of public financing of 35 % of their costs (45 % in less-favoured areas), or 40 % to 55 %, depending on circumstances, from 1 January 2000, the Commission had to conclude in its decision to initiate the examination procedure that the level of aids granted under the PMPOA did not appear to tally with the aid rate it authorised and so all public funding granted above the authorised ceilings constituted a State aid incompatible with the Treaty.
Kuivõrd komisjoni antud luba puudutas nendele investeeringutele antavat abi, mis põhinevad riikliku rahastamise lubatud ülempiiril 35 % (vähem soodsates piirkondades 45 %) nende investeeringute mahust, või vastavalt 40 % ja 55 % alates 1. jaanuarist 2000, siis leidis komisjon ülevaatusmenetluse algatamise otsuses, et seoses programmi rakendamisega antud abi tase võis mitte vastata komisjoni poolt lubatud ulatuse ülempiirile ning et seetõttu moodustab mis tahes riiklik rahastamine üle lubatud ülempiiri asutamislepinguga kokkusobimatu riigiabi.
Having examined the information provided by the French authorities, the Commission had doubts as to the compatibility with the common market of the aid for investments financed under the PMPOA during the period 1994-2000, in particular in respect of the aid amounts which had been granted in excess of the authorised aid rates of 35 % or 45 %.
Pärast Prantsuse ametiasutuste poolt edastatud teabega tutvumist tekkis komisjonil kahtlus, kas ajavahemikul 1994–2000 programmi raames rahastatud investeeringutele antud abi, eeskätt abi ulatus, mis võis olla suurem kui lubatud 35 % või 45 %, sobib kokku ühisturuga.
For that reason the Commission initiated the procedure provided for in Article 88(2) of the Treaty.
Seetõttu otsustas komisjon algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse.
The Commission also concluded that the aid rate used by the French authorities for arranging for the holding analyses was in compliance with the applicable competition rules.
Komisjon otsustas samuti, et Prantsuse ametiasutuste poolt ettevõtete seisukorra hindamiseks antava abi määr vastas kehtivatele konkurentsieeskirjadele.
By letter of 21 June 2001 the French authorities submitted their comments on the Commission’s decision to initiate the Article 88(2) procedure against the notified aid.
juuni 2001 kirjaga esitasid Prantsuse ametiasutused oma märkused komisjoni otsuse kohta algatada teatatud abimeetmete kohta asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus.
The French authorities noted the Commission’s legal opinion on the public nature of the aid from the water supply agencies.
Prantsuse ametiasutused võtsid teadmiseks komisjoni õigusliku lähenemise veevarustuskäitiste poolt antava abi avaliku olemuse kohta.
The authorities stated that the French government was planning to revise Act No 64/1245 of 16 December 1964 on water resources and their distribution and controlling their pollution, which defined the underlying principles of the operation of the water supply agencies for the purpose of in future submitting to Parliamentary vote the rules for calculating water charges and the guidelines for financial assistance programmes by the agencies.
Ametiasutuste väite kohaselt kavatseb Prantsuse valitsus läbi vaadata 16. detsembri 1964. aasta seaduse nr 64/1245 veekasutuse korralduse ja vee jaotamise ning reostuse vastu võitlemise kohta, milles määratakse kindlaks veevarustuskäitiste tegevuse aluspõhimõtted, selles osas, et anda tulevikus veevarustuskäitiste makstavate tasude arvestamise korra ja nende finantssekkumiste suuniste üle otsustamise õigus parlamendile.
With regard to the impact on competition of the involvement of the water supply agencies in the PMPOA, the French authorities believed that the agencies were not unjustifiably favouring a specific national sector for the following reasons: The investments were non-productive so, even at high aid rates, they were a burden on the finances of the farms and placed the farmers concerned in a disadvantageous position compared to those not carrying out such investments.
Programmi raames veevarustusettevõtete osalemise mõju kohta konkurentsile leiavad Prantsuse ametiasutused, et see ei soodusta põhjendamatult konkreetset riiklikku sektorit järgmistel põhjustel. Tegemist on mittetootlike investeeringutega, mis isegi vaatamata kõrgetele abi ulatuse määradele on raskeks koormaks ettevõtete majandustegevusele ning panevad loomakasvatajad ebasoodsasse olukorda võrreldes nende tootjatega, kes selliseid investeeringuid ei tee.
The latter were by far the more numerous in France.
Lisaks sellele on need teised tootjad Prantsusmaal enamuses.
It was the French authorities’ opinion that the distortion of competition would therefore generally be to the detriment of the farmers concerned and not to their benefit.
Prantsuse ametiasutuste väitel toimub konkurentsi üldine kahjustamine hoopis loomakasvatajate kahjuks ja mitte nende kasuks.
The French authorities stated that if there were a distortion of competition with in the light of Article 87 of the Treaty it could only by comparison with farmers in other Member States who had carried out similar work, but with financial aid limited to 35 %, or 45 % in less-favoured areas.
Prantsuse ametiasutuste väitel võib konkurentsi kahjustamisest asutamislepingu artikli 87 tähenduses rääkida üksnes seoses teiste liikmesriikide loomakasvatajatega, kes samasuguse tegevuse korral võivad saada abi üksnes 35 % ja vähem soodsates piirkondades 45 % ulatuses.
They stated that the existence of such a distortion could really only be assessed on a case-by-case basis.
Prantsuse ametiasutuste arvates tuleks aga sellist konkurentsi kahjustamist vaadelda igal üksikul juhul eraldi.
The French authorities pursued their argument by claiming that the actual aid rates applied to such work varied substantially from one farmer to the next depending on the precise rules for applying the programme.
Prantsuse ametiasutuste selliste põhjenduste aluseks on asjaolu, et loomakasvatajatele tegelikult antava abi määr on programmi konkreetsetest rakendamistingimustest tulenevalt väga erinev.
They explained that the rates were very generally much lower than 60 % if they were calculated using the value of the aid expressed as a percentage of the amount of the investment, in accordance with Article 7(2) of Regulation (EEC) No 2328/91 and Article 7(2) of Regulation (EC) No 950/97.
Ametiasutuste selgituste kohaselt jääb see määr üldiselt oluliselt alla 60 %, kui seda arvutatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2328/91 artikli 7 lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 950/97 artikli 7 lõikele 2, võttes aluseks abi määra väljendatuna protsentides koguinvesteeringust.
According to the French authorities, the rules for applying the aid granted by the State as communicated to the Commission define the general framework for applying the programme.
Prantsuse ametiasutuste arvates määravad komisjonile teatatud riigi poolt eraldatavate abimeetmete rakendamistingimused kindlaks programmi elluviimise üldraamistiku.
The water supply agencies decided to adopt the same list of eligible works but the aid ceilings were not always the same.
Veevarustuskäitised kasutavad küll sama abikõlblike tegevuste loendit, kuid abi ulatuse ülempiirid ei ole alati samad.
For instance, technical limits (in m2 of covered exercise area, for example) were added locally, both for the aid from the agencies and for that from the State or local authorities, and those limits often reduced the financeable portion of the eligible works.
Lisaks sellele on kohalikul tasandil lisatud tehnilisi piiranguid (näiteks abi rakendamise vabajalutusala kaetud pinna ruutmeetrid) nii käitiste kui riigi või kohalike asutuste abimeetmete suhtes, need piirangud vähendavad tihtipeale abikõlblike tegevuste toetamise ulatust.
Lastly, certain water supply agencies applied an overall ceiling on the aid by amount of nitrogen per livestock unit (UGBN).
Ja lõpuks võivad teatavate veevarustuskäitiste korral olla seatud ka täiendavad abi piirmäärad, mis on seotud “arvestusliku lämmastikukogusega looma kohta” (N ühikud).
Thus, as a result of the different ceilings the actual aid rate granted, relative to the expenditure agreed by the farmer for the eligible works, is, according to the French authorities, always in practice lower than the maximum rates permitted under the programme.
Seega tulenevalt nendest erinevatest piirmääradest on loomakasvatajale abikõlblike tegevustega seotud kulutuste puhul antava tegeliku abi ulatus Prantsuse ametiasutuste väitel peaaegu alati madalam programmiga lubatavast maksimaalsest ulatusest.
The French authorities explained that during work on improving environmental effectiveness some farmers carried out modernisation work.
Prantsuse ametiasutused selgitasid, et seoses keskkonnaseisundi parandamiseks vajalike töödega moderniseerivad teatavad loomakasvatajad samaaegselt tootmist.
The latter was not eligible and did not therefore receive aid under the PMPOA.
Need tööd ei ole abikõlblikud ning loomakasvatajad ei saa seega programmi raames mingit abi.
In the cattle rearing sector, which represented 80 % of the total number of farms eligible under the PMPOA, the actual average aid rate was quite low, often between 35 % and 50 %, and also varied greatly according to production method.
Veisekasvatuses, mis moodustab 80 % programmi raames toetatavast loomakasvatusest, on tegelikult antava abi ulatus pigem madal, jäädes tavaliselt vahemikku 25–50 %, ning erinevates tootmissüsteemides väga erinev.
That was the result of a large variety of effluent — liquid, solid and most often mixed — and therefore of effluent storage in terms of both its nature (slurry or dung pits) and its capacity, and because of that investments in storage, land concreted-over and coverage for exercise areas were subject to technical limits or particularly low financial ceilings.
See on põhjendatav väga erinevate jäätmetega, mis võivad olla vedelad või tahked, kusjuures tavaliselt on vedelad ja tahked jäätmed segunenud ning nõuavad väga erinevate omaduste ja mahtudega ladustamiskohti (sõnnikuhoidlad, sõnnikukaevud). Samuti tuleb arvesse võtta asjaolu, et investeeringud ladustamisse ning betoneeritud alade pindala ja vabajalutusalade katused on seotud tehniliste piirangutega või eriti madalate rahastamise piirmääradega.
In intensive pig and poultry farms waste storage capacity was usually adequate to cope with periods when spreading was banned.
Sea- ja kodulinnukasvatusmajandites, kus puudub side maaga, on olemasolevad jäätmete ladustamisvõimalused enamasti piisavad, seda ka võttes arvesse ajavahemikke, mil komposteerimine ei ole lubatud.
In that case works consisted in re-sealing the pits or existing concrete surfaces or in installing bi-phase supply systems, reducing pollution at source in pig farms and improving the management of droppings in poultry farms.
Sel juhul seisnevad tööd olemasolevate ladustamispaikade ja betoneeritud pindade tihendamises, kahefaasilise toitega süsteemide paigaldamises, mis vähendavad allikreostust seakasvatusmajandites, ja linnusõnniku käitlemise parandamises kodulinnukasvatusmajandites.
The actual aid rate could in that case be increased to up to 60 % of the cost of eligible works, as Table 1 shows.
Nagu on näidatud tabelis 1, võib tegeliku abi ulatus sellistel puhkudel ulatuda kuni 60 %ni abikõlblikest töödest.
However, the cost of the works was usually much lower than for the beef and veal sector.
Samas on tööde maksumus enamasti oluliselt väiksem kui veisekasvatuses.
According to the French authorities, a study covering 20000 dossiers in the Loire-Bretagne water supply region showed that the average aid rate was 40 %.
Prantsuse ametiasutuste väitel näitas Loire-Bretagne’i veevarustuskäitise piirkonnas enam kui 20000 toimiku uuring, et abi keskmine määr oli 40 %.
Some of those dossiers related to new structures built under the programme in cases where for various reasons it was felt inappropriate to carry out the recommended works on existing buildings.
Sealjuures oli osa nendest toimikutest seotud programmi raames ehitatavate uute rajatistega, juhul kui erinevatel põhjustel peeti ebaotstarbekaks tegevuse jätkamist olemasolevates hoonetes.
In such cases the actual aid rate was, in the examples shown in Table 2, always well below those rates — column (a) indicating what the cost of the environmental works would have been had the buildings been preserved.
Sel juhul on abi tegelik määr nimetatud piirmääradest oluliselt madalam – vt tabelis 2 esitatud näiteid, kus veerus a on näidatud, kui suur oleks keskkonnatööde maksumus olnud juhul, kui olemasolevad hooned oleks säilitatud.
Work on existing buildings and new structures could also be carried out on the same farm.
Ühes ja samas põllumajandusettevõttes on võimalik teha nii olemasolevate hoonetega seotud töid kui ka ehitada uusi hooneid.
Lastly, if it was necessary to make the comparison on a case-by-case basis, the French authorities felt that farmers paying an annual charge to a water supply agency should under all circumstances be excluded from the scope of the comparison.
Lõpuks leiavad Prantsuse ametiasutused, et juhul kui võrdlus toimub igal üksikul juhul eraldi, tuleks igal juhul asutamislepingu artikli 87 alusel toimuvast võrdlusest välja jätta loomakasvatajad, kes maksavad veevarustuskäitistele iga-aastast saastetasu.
Examples of actual aid rates for upgrading work under the PMPOA
Näited programmi raames eeskirjadele vastavuse saavutamiseks rakendatud tegelikest abimääradest
(in FRF [21]
(summad Prantsuse frankides, FRF [21]
Farm type
Loomakasva-tusettevõtte liik
Improvements needed
Vajalikud täiustused
Total amount for works (a)
Tööde kogu-maksumus (a)
Eligible amount for works (b)
Abikõlbli-ke tööde maksumus (b)
Amount approved: State (c)
Kinni-peetud summa: riik (c)
Amount approved: water agency (d)
Kinnipeetud summa: veevarustus-käitis (d)
Total aid (e)
Abi kokku (e)
Actual rate (e/b)
Tegelik abimäär (e/b)
Mixed farm:
Segaloomakasva-tus:
52 dairy cows, 20 sucklers plus replacements, or 120 UGBN
52 piimalehma, 20 ammlehma ja karjauuendus, 120 N ühikut
Sealing and covering exercise area.
Vabajalutusplatsi veekindlaks muutmine ja katmine.
Increasing manure capacity.
Sõnnikuhoidlate mahu suurendamine.
Construction of slurry pit.
Virtsakaevu ehitus.
60 dairy cows and replacements, or 80 UGBN
60 piimalehma ja karjauuendus, 80 N ühikut
Sealing existing pit.
Olemasoleva lägahoidla tihendamine.
Construction of open pit.
Katmata lägakaevu ehitus.
Sealing exercise area.
Vabajalutusplatsi veekindlaks muutmine.
90 dairy cows and replacements, or 120 UGBN
90 piimalehma ja karjauuendus, 120 N ühikut
Creation of slurry.
Sõnnikuhoidla ehitus.
Increase in capacity of pit.
Lägahoidla mahu suurendamine.
Rainwater separation.
Sadevete eraldamine.
Spreading plan.
Komposteerimiskava.
Mixed farm: 450 fatstock pigs, 84 fatstock and dairy cattle, or 115 UGBN
Segaloomakasva-tus: 450 lihasiga, 84 liha- ja piimaveist, 115 N ühikut
Increase to 9 months in waste storage capacity.
Jääkproduktide ladustamise aja pikendamine 9 kuuni.
Coverage of exercise area.
Kaetud vabajalutusplats.
Water fountain for pigs.
Sigade veejaotussüsteem.
147 sows, 27 boars, 1840 fatstock pigs, or 223 UGBN
147 emist, 27 kulti, 1840 nuumsiga, 223 N ühikut
Separate water network.
Eraldi veevõrk.
Covering of runs.
Kaetud aedikud.
210 sows, 1318 fatstock pigs, or 167 UGBN.
210 emist, 1318 nuumsiga, 167 N ühikut
Sealing slurry pit.
Sõnnikuhoidla veekindlaks muutmine.
Drainage network.
Drenaaž.
Multi-phase supply.
Mitmefaasiline toitesüsteem.
242000 laying poultry, or 1128 UGBN
242000munakana, 1128 N ühikut
Droppings removal and drying installation.
Drenaaži ja sõnnikukuivati paigaldus.
Examples of actual aid rates in the case of the construction of new buildings
Näited tegelikult rakendatud abimääradest uute rajatiste ehituse korral
(in FRF)
(summad Prantsuse frankides, FRF)
Type of farm
Looma-kasvatuse liik
Estimated cost of old buildings (a)
Endiste hoonete hinnatud kulud (a)
Total amount for works (b)
Tööde kogu-maksumus (b)
80 dairy cows and replacements, or 123 UGBN
80 piimalehma ja karjauuendus, 123 N ühikut
Construction of straw pens for all animals.
Aluspõhuga lauda ehitus kõikidele loomadele.
Installation of gutters.
Rennide paigaldus.
75 sucklers and replacements, or 116 UGBN
75 piimalehma ja järelkasv, 116 N ühikut
Construction of open-run housing.
Vabapidamisplatsi ehitus.
Increase in slurry and dung storage.
Läga ja sõnniku ladustamiskoha suurendamine.