natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With a view to promoting sustainable development, the strategic guidelines should reflect the need to take environmental protection and improvement into account in preparing national strategies.
Säästva arengu edendamiseks peaksid strateegilised suunised käsitlema vajadust võtta riiklike strateegiate väljatöötamisel arvesse keskkonnakaitse ja keskkonna parandamise küsimust.
Equality between men and women and the prevention of discrimination on the basis of gender, race or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation are basic principles of cohesion policy and should be incorporated into all levels of the strategic approach to cohesion.
Meeste ja naiste võrdsus ning diskrimineerimise vältimine soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu on ühtekuuluvuspoliitika aluspõhimõtted ning neid tuleks järgida ühtekuuluvusstrateegia kõigil tasanditel.
Good governance is essential at all levels for the successful implementation of cohesion policy.
Ühtekuuluvuspoliitika edukaks rakendamiseks tuleb kõigil tasandeil järgida head valitsemistava.
These strategic guidelines should take account of the role of a broadly drawn partnership in the elaboration and implementation of development strategies which is necessary in order to ensure that complex cohesion strategies can be managed successfully and of the need for quality and efficiency in the public sector.
Käesolevates strateegilistes suunistes tuleks arvestada arengustrateegiate väljatöötamiseks ja rakendamiseks loodud laiapõhjalisi partnerlusi, mida on vaja keerukate ühtekuuluvusstrateegiate eduka juhtimise tagamiseks, ning vajadust kvaliteetse ja tõhusa avaliku sektori järele.
These strategic guidelines represent a single indicative framework which Member States and regions are invited to use when developing national and regional programmes, in particular with a view to assessing their contribution to the Community's objectives in terms of cohesion, growth and jobs.
Käesolevad strateegilised suunised kujutavad endast ühtset soovituslikku raamistikku, mida liikmesriigid ja piirkonnad võiksid kasutada riiklike ja piirkondlike programmide arendamisel, eelkõige eesmärgiga hinnata nende panust ühenduse eesmärkide saavutamisse ühtekuuluvuse, majanduskasvu ja tööhõive valdkonnas.
Taking account of these strategic guidelines, each Member State should prepare its national strategic reference framework and the resulting operational programmes,
Neid strateegilisi suuniseid arvestades peaks iga liikmesriik ette valmistama oma riikliku strateegilise raamistiku ja vastavad rakenduskavad,
The Community strategic guidelines on economic, social and territorial cohesion (hereinafter ‘the strategic guidelines’) as set out in the Annex are hereby adopted as an indicative framework for the Member States for the preparation of the national strategic reference frameworks and operational programmes for the period 2007 to 2013.
Käesolevaga võetakse vastu lisas sätestatud ühenduse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse strateegilised suunised (edaspidi “strateegilised suunised”), mis on liikmesriikidele soovituslikuks raamistikuks nende riikliku strateegilise raamistiku ja tegevuskavade ettevalmistamisel aastateks 2007 kuni 2013.
Done at Luxembourg, 6 October 2006.
Luxembourg, 6. oktoober 2006
Community strategic guidelines on economic, social and territorial cohesion, 2007-2013
Ühenduse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse strateegilised suunised aastateks 2007–2013
INTRODUCTION: GUIDELINES FOR COHESION POLICY, 2007-2013
SISSEJUHATUS: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA SUUNISED AASTATEKS 2007–2013
In accordance with the integrated guidelines for growth and jobs of the renewed Lisbon agenda, the programmes supported by cohesion policy should seek to target resources on the following three priorities [1]:improving the attractiveness of Member States, regions and cities by improving accessibility, ensuring adequate quality and level of services, and preserving the environment,
Vastavalt uuendatud Lissaboni tegevuskava ühtsetele majanduskasvu- ja tööhõivesuunistele peaksid ühtekuuluvuspoliitika toetatavad programmid suunama vahendeid eelkõige järgmise kolme prioriteedi elluviimisse: [1]suurendama liikmesriikide, piirkondade ja linnade atraktiivsust, parandades juurdepääsetavust, tagades teenuste küllaldase kvaliteedi ja taseme ning säilitades nende keskkonda;
encouraging innovation, entrepreneurship and the growth of the knowledge economy by research and innovation capacities, including new information and communication technologies, and
soodustama innovatsiooni, ettevõtlust ning teadmistepõhise majanduse kasvu teadustöö- ja innovatsioonialase suutlikkuse kaudu, kaasa arvatud uued side- ja infotehnoloogiad, ja
creating more and better jobs by attracting more people into employment or entrepreneurial activity, improving adaptability of workers and enterprises and increasing investment in human capital.
looma rohkem ja paremaid töökohti, suurendades tööhõive või ettevõtluse atraktiivsust suurema hulga inimese jaoks, parandades töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimet ning suurendades investeerimist inimkapitali.
In taking on board the renewed Lisbon agenda in the new programmes, attention is drawn to the following principles:
Uuendatud Lissaboni tegevuskava eesmärkide ülevõtmisel uutesse programmidesse tuleb arvestada järgmisi põhimõtteid.
First, in line with the re-launch of the Lisbon agenda itself, cohesion policy should focus to a greater extent on knowledge, research and innovation, and human capital.
Esiteks, kooskõlas Lissaboni tegevuskava taaskäivitamisega peaks ühtekuuluvuspoliitika keskenduma rohkem teadmistele, teadustööle ja innovatsioonile ning inimkapitalile.
Accordingly, the overall financial effort in support of these fields of action should be significantly increased, as required by the new earmarking provisions [2].
Seega tuleks märgatavalt suurendada üldist rahastamistegevust nendes valdkondades, nagu näevad ette uued rahastamissätted.
In addition, Member States and regions should be inspired by best practice where this has delivered visibly positive results in terms of growth and jobs.Second, Member States and regions should pursue the objective of sustainable development and boost synergies between the economic, social and environmental dimensions.
Lisaks peaksid liikmesriigid ja piirkonnad saama innustust majanduskasvu ja tööhõive vallas nähtavalt positiivseid tulemusi andnud parimatest tavadest.Teiseks peaksid liikmesriigid ja piirkonnad taotlema säästva arengu eesmärki ning suurendama sünergiat majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõõtme vahel.
The renewed Lisbon strategy for Growth and Jobs and the National Reform Programmes emphasise the role of environment in growth, competitiveness and employment.
Uuendatud Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia ning riiklikud reformiprogrammid rõhutavad keskkonna rolli majanduskasvus, konkurentsivõimes ja tööhõives.
Environmental protection needs to be taken into account in preparing programmes and projects with a view to promoting sustainable development.
Säästva arengu edendamiseks tuleb programmide ja projektide ettevalmistamisel arvestada keskkonnakaitset.
Third, Member States and regions should pursue the objective of equality between men and women at all stages of the preparation and implementation of programmes and projects.
Kolmandaks peaksid liikmesriigid ja piirkonnad taotlema meeste ja naiste võrdsuse eesmärki programmide ja projektide ettevalmistamise ja rakendamise kõikides etappides.
This may be done through specific actions to promote equality, as well as by taking careful account of how other projects and the management of the Funds may affect men and women.
Selle saavutamiseks saab astuda konkreetseid samme võrdsuse soodustamiseks, samuti võtta hoolikalt arvesse seda, kuidas teised projektid ja fondide haldamine võib mõjutada mehi ja naisi.
Fourth, Member States should take appropriate steps to prevent any discrimination on the basis of gender, race or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation during the various stages of implementing the Funds.
Neljandaks tuleks liikmesriikidel astuda asjakohaseid samme, et vältida diskrimineerimist soo, rassi või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu fondide rakendamise kõigis etappides.
In particular, accessibility for disabled persons is one of the criteria to respect in defining operations cofinanced by the Funds and to take into account during the various stages of implementation.
Puuetega inimeste juurdepääs on üks kriteerium, mida tuleb järgida fondide poolt kaasrahastatavate projektide määratlemisel ning nende rakendamise eri etappides.
In the following sections, key aspects of each of these broad areas are examined with specific guidelines under each heading.
Järgnevalt võetakse vaatluse alla kõigi nende laialdaste valdkondade põhiaspektid, käsitledes iga rubriigi konkreetseid suuniseid.
Not all of these more detailed guidelines will be relevant to all regions.
Kõik need üksikasjalikud suunised ei ole asjakohased kõikide piirkondade puhul.
The most appropriate mix of investments ultimately depends on the analysis of the strengths and weaknesses of each Member State and region and specific national and regional circumstances.
Kõige sobivam investeeringute valik sõltub eelkõige iga liikmesriigi ja piirkonna tugevate ja nõrkade külgede ning liikmesriigi või piirkonna olude analüüsist.
The guidelines rather represent a single framework which Member States and regions are invited to use when developing national, regional, and local programmes, in particular with a view to assessing their contribution to the Community's objectives in terms of cohesion, growth and jobs.
Suunised kujutavad endast pigem ühtset raamistikku, mida liikmesriigid ja piirkonnad võiksid kasutada riiklike, piirkondlike ja kohalike programmide arendamisel, eelkõige eesmärgiga hinnata nende panust ühenduse eesmärkide saavutamisse ühtekuuluvuse, majanduskasvu ja tööhõive valdkonnas.
Guideline: Making Europe and its regions more attractive places in which to invest and work
SUUNIS: Euroopa ja selle piirkondade muutmine atraktiivsemateks investeerimis- ja töökohtadeks
One of the preconditions for growth and jobs is to ensure that the necessary infrastructure (e.g. transport, environment, energy) is available to businesses.
Üks majanduskasvu ja tööhõive eeltingimusi on vajaliku infrastruktuuri (nt transport, keskkond, energeetika) kättesaadavuse tagamine ettevõtetele.
A modern and secure infrastructure is an important factor in the performance of many enterprises, affecting the economic and social attractiveness of regions and cities.
Nüüdisaegne turvaline infrastruktuur on paljude ettevõtete tulemuslikkuse seisukohast oluline tegur, mis mõjutab piirkondade ja linnade majanduslikku ja sotsiaalset atraktiivsust.
Infrastructure investment in regions that are lagging behind, especially in the new Member States, will encourage growth and thus reinforce convergence with the rest of the Union as well as improving quality of life.
Investeerimine infrastruktuuri mahajäänud piirkondades, eriti uutes liikmesriikides, soodustab majanduskasvu, kiirendab seeläbi nende lähenemist ülejäänud liidule ning parandab elukvaliteeti.
Resources should come not just from grants but also, where possible, from the private sector and from loans, for example from the European Investment Bank (EIB).
Vahendid peaksid tulema mitte üksnes toetustest, vaid võimaluse korral ka erasektorilt ja laenudest, näiteks Euroopa Investeerimispangalt (EIP).
For the next period, programme authorities in the Member States will have an opportunity to make greater use of EIB expertise to prepare suitable projects for European funding under the JASPERS initiative.
Järgmisel perioodil tuleb liikmesriikides programme juhtivatele asutustele anda rohkem võimalusi kasutada EIP eksperdiabi, et valmistada ette sobivaid projekte, mida Euroopa Liit JASPERSi algatuse alusel rahastaks.
Expand and improve transport infrastructures
Transpordi infrastruktuuri laiendamine ja parendamine
The provision of efficient, flexible, safe and clean transport infrastructure may be regarded as a necessary precondition for economic development as it boosts productivity and, thus, the development prospects of the regions concerned by facilitating the movement of people and goods.
Efektiivse, paindliku, turvalise ja puhta transpordi infrastruktuuri loomist võib pidada majandusliku arengu vajalikuks eeltingimuseks, kuna see parandab tootlikkust ja seega ka asjaomaste piirkondade arenguväljavaateid, soodustades inimeste ja kaupade liikumist.
Transport networks boost opportunities for trade, while increasing efficiency.
Transpordivõrgud edendavad kauplemisvõimalusi, suurendades efektiivsust.
Furthermore, the development of Europe-wide transport infrastructures (notably the relevant parts of the thirty priority projects for Trans-European Transport Networks, ‘TEN-T projects’), with a particular focus on cross-border projects, is essential to achieving greater integration of national markets, especially within the context of an expanded Union.
Üleeuroopaliste transpordi infrastruktuuride (eriti üleeuroopalise transpordivõrgu (edaspidi “TEN-T projektid”) kolmekümne eelisprojekti asjaomaste osade) arendamine, keskendudes eriti piiriülestele projektidele, on väga oluline ka siseriiklike turgude suurema integratsiooni saavutamiseks, eriti laienenud liidu kontekstis.
Infrastructure investment needs to be adapted to the specific needs and level of economic development of the regions and countries concerned.
Infrastruktuuri investeerimist tuleb kohandada asjaomaste piirkondade ja riikide erivajaduste ja majandusliku arengu tasemega.
These needs are generally highest in the Convergence regions and in countries covered by the Cohesion Fund.
Kõnealused vajadused on üldjuhul suurimad ühtluspiirkondades ja Ühtekuuluvusfondiga hõlmatud riikides.
Typically, infrastructure investments (as with other investments) show diminishing rates of return above a certain level of funding.
Tavaliselt hakkab infrastruktuuri investeeringute (nagu muudegi investeeringute) tootlus vähenema, kui teatav rahastamistase on ületatud.
The economic returns on such investments are high when infrastructure is scarce and basic networks have not been completed, but they are likely to decrease once a certain level has been reached.
Majandustulu sellistest investeeringutest on suur siis, kui infrastruktuur on hõre ja põhivõrgud lõplikult valmis ehitamata, aga kui teatav tase on saavutatud, hakkab see tõenäoliselt vähenema.
The level of regional economic development and the existence of large infrastructure endowments should thus be taken into account.
Seepärast tuleks arvesse võtta piirkondliku majandusliku arengu taset ja suurte infrastruktuuri sihtkapitalide olemasolu.
In the least developed regions and countries, international and interregional connections may offer higher returns over the longer term in the form of increased business competitiveness and also facilitate labour mobility.
Vähim arenenud piirkondades ja riikides võivad rahvusvahelised ja piirkondadevahelised ühendused tuua pikaajalises plaanis suuremat tulu ettevõtete suurenenud konkurentsivõime näol ning samuti soodustada tööjõu liikuvust.
On the other hand, for regions with a dispersed, small-scale economic base and a settlement pattern based on small towns, the construction of a regional transport infrastructure may be more appropriate.
Teisest küljest võib piirkondliku transpordi infrastruktuuri ehitamine olla asjakohasem piirkondades, kus majandusbaas on hajutatud ja väikesemõõduline ning asustusmuster põhineb väikelinnadel.
In regions with inadequate road networks, funding should also be available to build economically vital road links.
Piirkondades, kus teedevõrk on ebapiisav, tuleks rahastada ka majanduslikult oluliste teede ehitamist.
The challenges of mobility and accessibility in urban areas should also be tackled, supporting integrated management systems and clean transport solutions.
Tegelda tuleb ka liikuvuse ja juurdepääsuprobleemidega linnaaladel, toetades integreeritud juhtimissüsteeme ja puhta transpordi lahendusi.
In order to maximise the benefits deriving from transport investments, assistance from the Funds should be based on a number of principles.
Transporti investeerimise kasutegurite maksimeerimiseks peaks fondide toetus olema rajatud mitmele põhimõttele.
First, objective criteria should be used to determine the level and nature of the infrastructure investment to be undertaken.
Esiteks tuleks kasutada objektiivseid kriteeriume, et määrata kindlaks kavandatava infrastruktuuriinvesteeringu tase ja olemus.
For instance, potential rates of return should be measured by the level of economic development and the nature of economic activities of the regions concerned, the prevailing density and quality of infrastructures or the degree of congestion.
Potentsiaalset tootlikkust tuleks mõõta näiteks asjaomaste piirkondade majandusliku arengu taseme ja majandustegevuse laadi, infrastruktuuride üldise tiheduse ja kvaliteedi või ülerahvastatuse taseme alusel. Sotsiaalset tootlikkust välja selgitades tuleks võtta arvesse kavandatavate infrastruktuuriprojektide sotsiaalset ja keskkonnamõju.
When determining the social rates of return, due account should also be taken of environmental and social implications of prospective infrastructure projects.
Teiseks tuleks võimalikult suures ulatuses järgida keskkonnasäästlikkuse põhimõtet kooskõlas valge raamatuga. [3] Kasutama tuleks hakata keskkonnasäästlikumaid veoliike.
However, the environmental and general performance of each mode of transport should be optimised, in particular concerning the use of infrastructure within and across the different modes [4].Third, particular attention should be paid in the Convergence regions and in countries covered by the Cohesion Fund to modernising the railway system by carefully selecting the priority sections, ensuring their interoperability within the framework of the European Rail Transport Management System (ERTMS).
[4]Kolmandaks tuleks ühtluspiirkondades ja Ühtekuuluvusfondiga hõlmatud piirkondades erilist tähelepanu pöörata raudteesüsteemi uuendamisele, valides hoolikalt prioriteetseid valdkondi, tagades nende koostalitlusvõime Euroopa raudteetranspordi juhtimissüsteemi raames. Neljandaks peaks transpordi infrastruktuuri investeerimisega kaasnema asjakohane liiklusjuhtimine, mille puhul erilist tähelepanu pööratakse ohutusele, kooskõlas siseriiklike ja ühenduse standarditega.
Fourth, investments in transport infrastructure should be accompanied by proper traffic management, with particular attention to safety, in accordance with national and Community standards.
Riiklikud ja piirkondlikud strateegiad peaksid võtma arvesse vajadust saavutada tasakaalustatud (ja selge) jaotus transpordiliikide vahel, mis rahuldab nii majanduslikke kui keskkonnaalaseid vajadusi.
Based on the abovementioned principles, the guidelines for action are as follows:
Eespool kirjeldatud põhimõtetele tuginevad tegevussuunised on järgmised.
Member States and regions eligible for funding under the Convergence objective [5] or the Cohesion Fund, should give appropriate priority to those of the 30 projects of European interest where they fall within their territory.
Liikmesriigid ja lähenemiseesmärgi [5] raames või Ühtekuuluvusfondi suhtes abikõlblikud piirkonnad peaksid asjakohaselt eelistama 30 üleeuroopalise tähtsusega projektist neid, mis paiknevad nende territooriumil.
Within this group of projects, cross-border links merit special attention.
Selle projektide rühma raames väärivad erilist tähelepanu piiriülesed ühendused.
Other TEN-T projects, and strategic transport links, should be supported where this presents a strong case in terms of their contribution to growth and competitiveness.
Ülejäänud TEN-T projekte ja strateegilisi transpordiühendusi tuleks toetada juhul, kui see on tõeliselt põhjendatud, arvestades projekti panust majanduskasvu ja konkurentsivõimesse.
Complementary investment in secondary connections will also be important in the context of an integrated regional transport and communications strategy covering urban and rural areas, in order to ensure that the regions benefit from the opportunities created by the major networks.
Täiendavad investeeringud lisaühendustesse on samuti olulised ühtse piirkondliku transpordi- ja sidestrateegia kontekstis, mis hõlmab linna- ja maapiirkondi, et tagada, et need piirkonnad saavad kasu suurte võrkude loodud võimalustest.
Support for rail infrastructure should seek to ensure greater access.
Raudtee infrastruktuuri toetamisel tuleks pöörata tähelepanu parema juurdepääsu tagamisele.
Track fees should facilitate access for independent operators.
Raudteetranspordi hinnad peaksid soodustama sõltumatute ettevõtjate juurdepääsu.
They should also enhance the creation of an EU-wide interoperable network.
Samuti peaksid need tõhustama kogu ELi katva koostalitlusvõimelise võrgustiku loomist.
Compliance and applications of the interoperability and the fitting of ERTMS on board and on track should be part of all projects financed where appropriate.
Kui see on asjakohane, peaksid kõik rahastatavad projektid hõlmama koostalitlusvõime nõuetele vastavust ja nende rakendamist ning Euroopa raudteetranspordi juhtimissüsteemi kohaldamist rongides ja rööbasteel.
Promoting environmentally sustainable transport networks, particularly in urban areas.
Keskkonnasäästlike transpordivõrkude soodustamine, eelkõige linnaaladel.
This includes public transport facilities (including park-and-ride infrastructures), mobility plans, ring roads, increasing safety at road junctions and soft traffic (cycle lanes, pedestrian tracks).
Siia alla kuulub ühistransport (kaasa arvatud infrastruktuur linnaservas parkimiseks ja ühistranspordiga edasi sõitmiseks), liikluskavad, ringteed, suurem ohutus ristmikel ja kergliikluses (jalgratta- ja kõnniteed).
It also includes actions providing for accessibility to common public transport services for certain target groups (the elderly, disabled persons) and providing distribution networks for alternative vehicle fuels.
Samuti kuulub siia tegevus, millega tagatakse juurdepääs ühistransporditeenustele teatavatele sihtrühmadele (vanemaealised, puuetega inimesed) ja alternatiivsete kütuste jaotusvõrgud.
Inland navigation routes can also contribute to the sustainability of networks.
Transpordivõrkude keskkonnasäästlikkust võivad aidata suurendada ka siseveeteed.
In order to guarantee the optimum efficiency of transport infrastructures for promoting regional development, attention should be paid to improving the connectivity of landlocked, insular or outermost territories to the TEN-T projects.
Selleks et tagada transpordi infrastruktuuri optimaalne efektiivsus regionaalarengu soodustamisel, tuleks tähelepanu pöörata raskesti ligipääsetavate sisemaa- ja saareterritooriumide ja äärepoolseimate piirkondade ühendamisele TEN-T projektidega.
In this respect, the development of secondary links, with a focus on inter-modality and sustainable transport, will help.
Seda soodustab lisaühenduste arendamine, mis keskendub ühendvedudele ja säästvale transpordile.
In particular, harbours and airports should be connected to their hinterland.
Eelkõige peaksid sadamad ja lennujaamad olema ühendatud sisemaaga.
More attention should be paid to developing the ‘motorways of the sea’ and to short-sea shipping as a viable alternative to long-distance road and rail transport.
Rohkem tuleks pöörata tähelepanu “mere kiirteede” ja merelühisõitude arendamisele, mis on elujõuline alternatiiv pikamaatranspordile maanteedel ja raudteedel.
Where Member States receive support at the same time from both the Cohesion Fund and the Structural Funds, a distinction should be made in the programmes between the types of actions funded by each of the Funds, with the Cohesion Fund playing the key role in support of Trans-European transport networks.
Kui liikmesriigid saavad toetust korraga nii Ühtekuuluvusfondist kui ka struktuurifondidest, tuleb programmide puhul eristada fondide toetatavat tegevust: Ühtekuuluvusfond mängib põhirolli üleeuroopaliste transpordivõrkude toetamisel.