natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Other European actions (such as Eureka) shall be eligible provided they concern research, technological development or demonstration activities within the scope of the contributing themes responding to European research principles and criteria and that the borrowers or guarantee beneficiaries are legal entities established in Member States or Associated Countries.
Muud Euroopa meetmed (näiteks EUREKA) on abikõlblikud tingimusel, et need käsitlevad selliseid teadusuuringuid ning sellist tehnoloogiaarendust või tutvustamistegevust, mis jäävad panustavate eriprogrammi teemavaldkondade raamesse ja vastavad Euroopa teadusuuringute põhimõtetele ja kriteeriumitele, ning et laenajad või garantii saajad on liikmesriikides või assotsieerunud riikides asutatud õigussubjektid.
RSFF will be offered in all Member States and associated countries in order to ensure that all legal entities, irrespective of size (including SMEs and research organisations, including universities) in all Member States, may benefit from this facility for the funding of their activities in eligible actions.
Riskijagamisrahastu on saadaval kõigis liikmesriikides ja assotsieerunud riikides tagamaks, et kõikide liikmesriikide kõik õigussubjektid, olenemata nende suurusest (sealhulgas VKEd, teadusasutused ja ülikoolid), võiksid kasutada kõnealust rahastut nende tegevuste rahastamiseks abikõlblike meetmete raames.
Innovation activities of a commercial nature are eligible for RSFF only via the use of the EIB's own contribution.
Kommertslikku laadi innovatsioonialased tegevused on riskijagamisrahastuga seoses abikõlblikud ainult EIP enda panuse kasutamise kaudu.
In accordance with the Regulation on Rules for Participation adopted pursuant to Article 167 of the Treaty, the agreement will also establish procedures for the Community to object, in duly justified cases, to the use of the Community contribution by the EIB.
Kooskõlas asutamislepingu artikli 167 alusel vastu võetud osalemise eeskirju käsitleva määrusega nähakse lepingus samuti ette menetlused, mis võimaldavad ühendusel olla nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel vastu ühenduse panuse kasutamisele EIP poolt.
The rules for defining the share of the financial risk that will be covered by the Community contribution and the risk threshold beyond which the EIB can use the Community contribution as well as sharing of corresponding income.
Eeskirjad, millega määratakse kindlaks finantsriski osa, mis kaetakse ühenduse panusest, ja riskitase, millest kõrgemal EIP võib kasutada ühenduse panust, ning samuti saadava tulu jagamise eeskirjad.
The level of the Community contribution for each operation shall depend on the financial risk evaluation carried out by the EIB.
Iga operatsiooni korral sõltub ühenduse panuse tase EIP läbi viidavast finantsriski hindamisest.
The level of total provisioning and capital allocation for the majority of RSFF operations is expected to fall within the range of 15 % to 25 % of the nominal value of such operations.
Reservi ja kapitali assigneeringute kogutase enamiku riskijagamisrahastu operatsioonide korral on eeldatavalt vahemikus 15–25 % nende operatsioonide nimiväärtusest.
In no case shall the level of total provisioning and capital allocation amounts of the Community contribution exceed 50 % of the nominal loan or guarantee value.
Mingil juhul ei ületa ühenduse panusel põhineva reservi ja kapitali assigneeringute kogusumma 50 % laenu või tagatise nominaalväärtusest.
There will be risk sharing under each operation.
Iga operatsiooni puhul toimub riskijagamine.
The arrangements by which the Community will monitor the EIB lending and guarantee operations related to the Community contribution, including operations through the EIB financing partners.
Kord, mille alusel ühendus jälgib ühenduse panusega seotud EIP laenu ja tagatise andmise operatsioone, kaasa arvatud operatsioonid EIP finantseerimispartnerite kaudu.
The EIB may only use the Community contribution for operations approved between the date of entry into force of this specific programme and 31 December 2013.
EIP võib ühenduse panust kasutada ainult operatsioonideks, mis on heaks kiidetud käesoleva eriprogrammi jõustumise kuupäeva ning 31. detsembri 2013. aasta vahelisel perioodil.
Interests and incomes generated by the Community contribution during this period shall be reported annually by the EIB to the Commission, which shall inform the European Parliament and the Council.
Sellel perioodil ühenduse panuselt kogunenud intresside ja saadud tulude kohta esitab EIP iga-aastase aruande komisjonile, kes teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
In accordance with Article 18(2) of the financial regulation, they shall be considered as assigned revenues to the RSFF and entered into the budget.
Vastavalt finantsmääruse artikli 18 lõikele 2 loetakse need riskijagamisrahastule eraldatavateks tuludeks ning kantakse eelarvesse.
When adopting the work programme, the Commission may decide to reallocate, for the purpose of any other indirect actions of the contributing themes of this specific programme, any amount not used by RSFF and, therefore, recovered from the EIB, after the mid-term evaluation referred to in Annex II of the Framework Programme.
Tööprogrammi vastuvõtmisel võib komisjon pärast raamprogrammi II lisas nimetatud vahehindamist otsustada riskijagamisrahastu poolt kasutamata ja seetõttu EIP-lt tagasi saadud mis tahes summa ümber suunata käesoleva eriprogrammi panustavate teemavaldkondade muude kaudsete meetmete jaoks.
The mid-term evaluation will include an external assessment of the impact of the RSFF.
Vahehindamine sisaldab riskijagamisrahastu mõju välishindamist.
The Commission will closely monitor the effective use of the Community Contribution, including ex-post assessments of the successful features of the action, and regularly report to the programme committee.
Komisjon jälgib tähelepanelikult ühenduse panuse tõhusat kasutamist, viies sealhulgas läbi meetme edukate omaduste järelhindamisi, ning esitab regulaarselt aruandeid programmikomiteele.
In addition, the Commission will include main findings in this respect to the annual report on research and technological development activities which it will send to the European Parliament and the Council pursuant to Article 173 of the Treaty.
Peale selle lisab komisjon olulisemad sellega seotud järeldused teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmete aastaaruandesse, mille ta saadab asutamislepingu artikli 173 kohaselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
JOINT TECHNOLOGY INITIATIVES AND COORDINATION OF NON-COMMUNITY RESEARCH PROGRAMMES
ÜHISED TEHNOLOOGIAALGATUSED JA ÜHENDUSE POOLT MITTEHALLATAVATE TEADUSUURINGUTE PROGRAMMIDE KOOSKÕLASTAMINE
Joint technology initiativesThe research areas for an indicative list of joint technology initiatives are identified below based on the criteria set out in Annex I. These joint technology initiatives address a diverse range of challenges.
Ühised tehnoloogiaalgatusedEsialgses loendis olevad ühiste tehnoloogiaalgatuste teadusuuringute valdkonnad on kindlaks määratud allpool, tuginedes I lisas esitatud kriteeriumidele. Need ühised tehnoloogiaalgatused käsitlevad mitmesuguseid väljakutseid.
Accordingly, structures must be designed on a case-by-case basis so that they address the particular characteristics of the research area in question.
Seega tuleb struktuurid kindlaks määrata vastavalt igale üksikjuhtumile, et need arvestaksid asjakohase teadusuuringute valdkonna eriomadustega.
In each case, a specific structure would be identified for the purpose of implementing the agreed research agenda of the joint technology initiative and bring together the necessary public and private investments and coordination of European efforts.
Iga juhtumi korral määratakse kindlaks konkreetne struktuur selleks, et rakendada kokkulepitud ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute programmi ja tuua kokku vajalikud riiklikud ja erainvesteeringud ja kogu Euroopat hõlmavate jõupingutuste kooskõlastamine.
The Community could grant an amount for the implementation of the research agenda on the basis of separate proposals.
Ühendus võib anda toetust teadusuuringute programmi rakendamiseks eraldi ettepanekute alusel.
Further joint technology initiatives may be identified on the basis of the criteria specified in Annex I and be proposed during the implementation of the Seventh Framework Programme.
Võimalik on edasiste ühiste tehnoloogiaalgatuste kindlakstegemine I lisas toodud kriteeriumide alusel ja nende kavandamine seitsmenda raamprogrammi rakendamise ajal.
Innovative medicines initiative
Innovatiivse meditsiini algatus
The Innovative Medicines Joint Technology Initiative aims at increasing the competitiveness of the European Pharmaceutical sector by providing a coordinated approach to overcome the research bottlenecks in the drug development process, reducing drug development time and clinical attrition rate for new medicines.
Innovatiivse meditsiini ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärk on Euroopa farmaatsiavaldkonna konkurentsivõime suurendamine, pakkudes kooskõlastatud lähenemisviisi teadustöö kitsaskohtade ületamiseks ravimiarenduse protsessis, vähendades ravimiarenduse aega ja kliinilise väljapraakimise määra uute ravimite puhul.
This will enable faster access to more targeted medicines and an earlier return on research investment and thus leverage more private investment for further research.
See võimaldab kiiremini juurde pääseda rohkem suunatud meditsiinile ja teadusinvesteeringute kiiremat tasuvust ning seega juurde saada rohkem erainvesteeringuid edasiseks teadustööks.
Pre-competitive research, as defined through the Strategic Research Agenda (SRA) of the Innovative Medicines Initiative will include: development of tools and methods to better predict the suitability, safety and efficacy of drugs, intelligent infrastructures for data integration and knowledge management through close cooperation between industry, academia and clinical centres at all necessary steps.
Innovatiivse meditsiini algatuse strateegilises teadusuuringute programmis määratletud konkurentsieelne uurimistegevus hõlmab vahendite ja meetodite arendamist ravimite sobivuse, ohutuse ja tõhususe paremaks prognoosimiseks, intelligentseid infrastruktuure andmete integreerimiseks ja teadmiste haldamist tihedas koostöös tööstusharudega, akadeemiate ja kliinikumidega kõigis vajalikes etappides.
It will also address education and training gaps to ensure that Europe has the skills to translate research results into benefits for the patient.
See käsitleb ka haridust ja koolitust kindlustamaks, et Euroopal oleksid vajalikud teadmised uurimistulemuste muutmiseks patsiendile kasutoovateks.
Close cooperation between the European Community and the Industry and other stakeholders, such as regulatory agencies, patients, academia, clinicians, etc., will be ensured, as well as the mobilisation of public and private funds.
Tagatakse tihe koostöö Euroopa Ühenduse ning tööstusharude ja teiste sidusrühmade vahel, nagu regulatiivasutused, patsiendid, akadeemia, klinitsistid jne, samuti tagatakse riikliku ja erakapitali kaasamine.
The implementation of the SRA will be carried out via the Innovative Medicines Initiative (IMI), the appropriate public-private partnership structure to be established especially for this purpose.
Strateegiliste teadusuuringute programmi rakendamisel kasutatakse innovatiivse meditsiini algatust, mis on sobiv just selleks otstarbeks loodud avaliku ja erasektori koostöö struktuur.
Nano-electronics technologies 2020
Nanoelektroonika tehnoloogiad 2020
Nano-electronics is of high strategic importance for European competitiveness because its products are key enablers for innovation in other sectors (multimedia, telecommunications, transport, health, environment, industrial processing, etc.).
Nanoelektroonika on Euroopa konkurentsivõime jaoks suure strateegilise tähtsusega, kuna need tooted on võtmetähtsusega võimaldamaks innovatiivsust teistes majandusharudes (multimeedia, telekommunikatsioon, transport, tervis, keskkond, töötlev tööstus jne).
It requires that R & D and innovation efforts are better structured, optimised and integrated into a larger process involving all actors crucial to achieving a successful outcome in the domain.
See eeldab, et teadus- ja arendustegevus ja pingutused uuendusteks oleksid paremini struktureeritud, optimeeritud ja integreeritud laiemasse protsessi, mis hõlmab kõiki selles valdkonnas edu saavutamiseks olulisi osalisi.
The initiative will address the needs for silicon-based technologies throughout four technology domains: (i) the shrinking of logic and memory devices to increase performance and reduce costs, (ii) the development of value-added functions, include sensing, actuating and packaging functions, and their embedding with logic and memory to form complex System-on-Chip or System-in-Package solutions, (iii) equipment and materials, and (iv) design automation.
See algatus tegeleb vajadusega ränipõhise tehnoloogia järele neljas tehnoloogiavaldkonnas: i) loogiliste ja mäluseadmete kahandamine, et suurendada võimsust ja vähendada kulusid, ii) lisandväärtuse funktsioonide arendamine, sealhulgas tajumis-, aktiveerimis- ja pakkimisfunktsioon, ning nende manustamine loogika ja mäluga, et moodustada keerukaid kiibisüsteemide (systems-on-a-chip) ja paketisüsteemide (systems-in-a-package) lahendusi, iii) seadmed ja materjal ning iv) konstrueerimise automatiseerimine.
Embedded computing systems
Manussüsteemid
Embedded computing systems — the invisible electronics and software that impart intelligence to products and processes — are of strategic importance to the competitiveness of important European industrial sectors such as automotive, avionics, consumer electronics, telecommunications, medical systems and manufacturing.
Manussüsteemid – nähtamatu elektroonika ja tarkvara, mis edastavad teavet toodetele ja protsessidele – on Euroopa oluliste tööstusharude, nagu autotööstus, lennuelektroonika, tarbeelektroonika, telekommunikatsioon, meditsiinisüsteemid ja töötlev tööstus, konkurentsivõime seisukohalt strateegilise tähtsusega.
Furthermore, the increasing connectivity of these devices creates potential for entirely new markets and societal applications in which Europe must be well placed to benefit from.
Lisaks loob seadmete suurenev ühilduvus võimalusi täiesti uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste jaoks, kus Euroopa peab olema hea positsiooniga, et neist kasu saada.
The Joint Technology Initiative on Embedded Computing Systems will pull together and focus the research effort, leveraging private and public investment to share the high risks and maintain a high level of ambition.
Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus ühendab ja koondab teadustöö jõupingutused, kasutades riigi- ja erainvesteeringuid suure riski jagamiseks ja kõrgete ambitsioonide säilitamiseks.
The initiative will address the design, development and deployment of ubiquitous, interoperable and cost-effective, yet powerful, safe and secure electronic and software systems.
Algatus on suunatud asukohast sõltumatute, koostalitlusvõimeliste ja kulutõhusate, kuid siiski võimsate, turvaliste ja kindlate elektrooniliste ja tarkvarasüsteemide konstrueerimisele, arendamisele ja levitamisele.
It will deliver reference designs that offer standard architectural approaches for given ranges of applications, middleware that enable seamless connectivity and interoperability, integrated design software tools and methods for rapid development and prototyping, as well as new approaches for interaction between computers and the real world.
Selles pakutakse välja eeskuju, mis pakub antud rakendustele standardseid arhitektuurilisi lähenemisi, vahetarkvara, mis võimaldab takistusteta ühenduvust ja koostalitlusvõimet, integreeritud projekteerimistarkvara vahendeid ja meetodeid kiireks arenguks ja prototüüpimiseks, samuti uusi lähenemisviise suhtlusele arvutite ja pärismaailma vahel.
Hydrogen and fuel cells initiative
Vesiniku- ja kütuseelementide algatus
Hydrogen and fuel cells are energy technologies that can bring about a paradigm shift in the way Europe produces and uses energy, offering massive development potential towards long-term independent sustainable energy supply and providing Europe with a crucial competitive edge.
Vesiniku- ja kütuseelemendid on energiatehnoloogiad, mis võivad tuua paradigma muutuse sellesse, kuidas Euroopa energiat tarbib ja toodab, pakkudes suurt arengupotentsiaali pikaajalise sõltumatu säästva energiavarustuse suunas ja andes Euroopale olulise konkurentsieelise.
The transition to a hydrogen-oriented economy implies large research and capital investment in the creation of new industries, new supply chain structures, infrastructure and human resources.
Üleminek vesinikupõhisele majandusele eeldab laiaulatuslikku teadustegevust ja investeeringuid uute tööstusharude, varustuskettide ning infrastruktuuride loomisse ja inimressursside koolitamisse.
The Joint Technology Initiative will define and execute a target-oriented European programme of industrial research, technological development and demonstration to deliver robust hydrogen and fuel cell technologies developed to the point of commercial take-off.
Ühistes tehnoloogiaalgatuses määratakse kindlaks ja viiakse ellu eesmärgile suunatud Euroopa tööstusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse programm, et töötada välja töökindlad vesiniku- ja kütuseelemenditehnoloogiad kuni äritegevuse alustamiseni.
The main themes of the JTI research agenda will be: fuel cell development for all application sectors and ranges; sustainable hydrogen supply, including production, distribution, storage and delivery; integrated, large-scale demonstration of maturing and advanced technologies in a real operational context; and, market framework preparatory activities.
Ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute programmi peamised teemad on kütuseelementide arendamine kõigile rakendussektoritele ja valdkondadele; stabiilne vesinikupakkumine, sealhulgas tootmine, levitamine, ladustamine ja kättetoimetamine; integreeritud, mastaapne valmiva ja areneva tehnoloogia demonstreerimine tõelises tegevuskontekstis ning tururaamistikku ette valmistavad tegevused.
This will be implemented on the basis of a sound and continuously developing EU technology roadmap and business case, detailing transition strategies and long-term goals and implementation milestones.
Seda kohaldatakse kindla ja pidevalt areneva ELi tehnoloogia arenguteede ja tegevuskava alusel, täpsustades üleminekustrateegiad ja pikaajalised eesmärgid ning rakendamise pöördepunktid.
Europe must remain at the forefront of key technologies if it is to have sustainable, innovative and competitive aeronautics and air transport industries in the future.
Euroopa peab jääma võtmetehnoloogiate eesliinile ning omama tulevikus jätkusuutlikku, innovatiivset ja konkurentsivõimelist lennundust ja õhutranspordi tööstust.
The development of green technologies is key to ensuring the competitiveness of the entire air transport sector.
Roheliste tehnoloogiate arendamine on määrava tähtsusega kogu õhutranspordisektori konkurentsivõime tagamisel.
Innovative technologies are of paramount importance in order to maintain competitiveness in areas of increasing competitive pressure and to regain competitiveness in areas where Europe has the potential for establishing a substantial market share, such as regional transport.
Innovatiivsed tehnoloogiad on ülitähtsad, et säilitada konkurentsivõimet valdkondades, kus surve konkurentsi tõttu kasvab, ning taastada konkurentsivõime valdkondades, kus Euroopal on potentsiaali võtta enda valdusse märkimisväärne turuosa, näiteks piirkondliku transpordi valdkonnas.
As an RTD-intensive industry, the existing competitiveness of the European aeronautical and air transport companies in world markets has been built on significant private research investments (typically 13 to 15 % of the turnover) over many decades.
Teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusmahuka tööstusena on Euroopa lennunduse ja õhutranspordi ettevõtete praegune konkurentsivõime maailmaturul olnud aastakümnete vältel rajatud olulistele erasektori teadusinvesteeringutele (tavaliselt 13–15 % käibest).
Given the specificities of the sector, new developments often depend on effective cooperation between the public and the private sector.
Arvestades sektori eripära, sõltuvad uued arengud sageli tõhusast koostööst avaliku ja erasektori vahel.
Certain aspects of the ACARE Strategic Research Agenda require a scale of effect and continuity of purpose which requires a Joint Technology Initiative focusing on a coherent and dedicated programme of research on advanced technologies and fostering aspects such as integration, large-scale validation, and demonstration.
Mõned ACARE strateegiliste teadusuuringute programmi aspektid nõuavad eesmärgi laiaulatuslikkust ja pidevust, mistõttu tuleb ühine tehnoloogiaalgatus koondada järjepidevale ja pühendunud teadusuuringute programmile arenenud tehnoloogiate alal ja soodustavatele teguritele, nagu integratsioon, laiaulatuslik valideerimine ja tutvustamistegevus.
In the field of Aeronautics and Air Transport, different areas would be addressed, such as environmentally friendly and cost efficient air transport system (The Green Air Transport System), and air traffic management in support of the Single European Sky policy and SESAR initiative.
Lennunduse ja õhutranspordi valdkonnas tuleks ühtse Euroopa õhuruumi poliitika ja SESAR-algatuse toetuseks käsitleda erinevaid valdkondi, nagu keskkonnasõbralik ja kulutõhus õhutranspordisüsteem (“roheline õhutranspordisüsteem”) ja lennuliikluse korraldamine.
Europe needs autonomous capability based on a European standard for global monitoring.
Euroopa vajab autonoomset võimekust, mis põhineks üleilmse seire Euroopa standardil.
This will considerably help Europe and its industries in this area, where its competitors are investing heavily in the development of standards for global monitoring systems.
See aitab märkimisväärselt Euroopat ja selle tööstusharusid selles valdkonnas, kus konkurendid üleilmse seire süsteemide arendamisse palju investeerivad.
GMES has to respond to the political mandate expressed in the Council Resolution of 13 November 2001 on the launch of the initial period of global monitoring for environment and security (GMES) that followed the June 2001 Gothenburg Summit, the Action Plan on GMES presented in February 2004, and its inclusion in the ‘Initiative for Growth’ and the ‘Quick-start’ list.
GMES peab vastama poliitilisele mandaadile, mis talle anti 2001. aasta juunis toimunud Göteborgi tippkohtumisele järgnenud nõukogu 13. novembri 2006. aasta resolutsiooniga üleilmse keskkonna- ja turvaseire esialgse perioodi käivitamise kohta, 2004. aasta veebruaris esitatud GMESi tegevusplaaniga ja selle lisamisega “kasvualgatuse” ja “kiire stardi” nimekirja.
The future of GMES depends on significant long-term investments by both users and infrastructure providers (both public and private).
GMESi tulevik sõltub nii kasutajate kui ka infrastruktuuriteenuste pakkujate (nii avaliku kui ka erasektori) olulistest pikaajalistest investeeringutest.
For this it is essential that GMES assert its a clear and coherent image of itself, which can be easily identified by users, public authorities and industry.
Selleks on hädavajalik, et GMES esitaks endast selge ja sidusa pildi, mis oleks kasutajate, ametiasutuste ja tööstuse poolt lihtsasti äratuntav.
Independently of the specific application areas of GMES, this will involve a set of accepted standards, validation mechanisms and policies, under a single political responsibility.
Sõltumata konkreetsetest GMES rakendusvaldkondadest hõlmab see teatud hulka heakskiidetud standardeid, valideerimismehhanisme ja strateegiaid ühtse poliitilise vastutuse all.
To that purpose a GMES management structure in the form of a Joint Technology Initiative (JTI) could be set up to bring together all relevant players with their resources, notably user organisations at both national and European level.
Sellel eesmärgil võiks ühise tehnoloogiaalgatuse vormis luua GMESi juhtimisstruktuuri, et tuua kokku kõik asjaosalised koos oma vahenditega, eriti kasutajaorganisatsioonid nii siseriiklikul kui ka Euroopa tasandil.