natgillin/translations-raw huggingface dataset:
methods and processes for measuring and characterisation.
mõõtmise ja iseloomustamise meetodid ja protsessid.
The research will also address the relevant instruments, tools, pilot lines and demonstration activities required for highly novel approaches to nanotechnology-based manufacturing in the most promising industrial sectors.
Teadusuuringud on samuti suunatud asjakohastele instrumentidele, vahenditele, katseliinidele ja tegevuste tutvustamisele, mida on vaja kõige paljulubavamates tööstussektorites nanotehnoloogiapõhise tootmise väga uudseteks lähenemisviisideks.
Moreover, the activity will focus on related challenges and the societal context and acceptance of nanotechnology.
Peale selle keskendutakse tegevuses seotud väljakutsetele ning ühiskondlikule taustale ja nanotehnoloogia aktsepteeritavusele.
This will include research on all aspects of risk assessment (e.g. nano-toxicology and eco-toxicology), as well as safety, nomenclature, metrology and standards which are becoming increasingly important to pave the way for industrial applications.
See hõlmab riski hindamise kõigi aspektide uurimist (näiteks nanotoksikoloogiat ja ökotoksikoloogiat) ning ohutust, nomenklatuuri, metroloogiat ja standardeid, mis muutuvad üha olulisemaks, et sillutada teed tööstuslikele rakendustele.
Specific actions may also be launched for establishing dedicated centres of knowledge and expertise as well as a focal point to implement the Commission's integrated and responsible approach towards nanotechnology as outlined in the associated Action Plan.
Samuti võidakse võtta konkreetsed meetmed, et luua spetsiaalsed teadmiste ja ekspertide keskused ning teabekeskus, et rakendada komisjoni integreeritud ja vastutustundlik lähenemisviis nanotehnoloogiale, nagu vastavas tegevuskavas on kirjeldatud.Materjalid
According to the new models of manufacturing industry, it is the materials themselves which are becoming the first step in increasing the value of products and their performance, rather than the processing steps.
Tootva tööstuse uute mudelite kohaselt on esimeseks sammuks toodete ja nende omaduste väärtuse suurendamisel pigem materjalid ise kui tootmisetapid.
Research will focus on developing new knowledge-based multifunctional surfaces and materials with tailored properties and predictable performance for new products and processes as well as for their repair.
Teadusuuringud keskenduvad uute teadmistepõhiste multifunktsionaalsete pindade ja täiustatud omadustega materjalide väljatöötamisele ning uute toodete ja protsesside prognoositavale toimimisele ja parandamisele.
The emphasis will be on high performance multifunctional materials with a wide range of applications.
Rõhk on suure jõudlusega multifunktsionaalsetel materjalidel, millel on palju rakendusi.
This requires the control of intrinsic properties and performance, processing and production, and taking into account potential impacts on health and the environment throughout their entire life cycle.
See nõuab nende oluliste omaduste, sooritusnäitajate, töötlemise ja tootmise arukat juhtimist ning arvestamist võimalike mõjudega tervisele ja keskkonnale kogu nende elutsükli jooksul.
Emphasis will be placed on new advanced materials and systems obtained using the potential of nano-technologies and bio-technologies and/or ‘learning from nature’, in particular higher performance nano-materials, bio-materials, hybrid materials and artificial materials with electromagnetic properties not found in nature.
Rõhk asetatakse uutele kõrgtehnoloogilistele materjalidele ja süsteemidele, mis saadakse, kasutades nano- ja biotehnoloogiaid ja/või “loodusest õppimist”, eelkõige aga kasutades paremate omadustega nanomaterjale, biomaterjale, hübriidmaterjale ja kunstmaterjale, millel on elektromagnetilised omadused, mida looduses ei leidu.
A multidisciplinary approach will be fostered, involving chemistry, physics, engineering sciences including computational modelling and increasingly the biological sciences.
Soodustatakse valdkondadevahelist lähenemisviisi, mis hõlmab keemiat, füüsikat, inseneriteadusi (sealhulgas arvutuslikku modelleerimist) ja üha rohkem ka bioloogiateadusi.
Materials characterisation, design and simulation are also essential to better understand materials phenomena, in particular the structure-property relationships at different scales; to improve materials assessment and reliability including resistance to ageing, and to extend the concept of virtual materials for materials design.
Materjalide iseloomustus, ehitus ja simulatsioon on samuti hädavajalikud, et paremini mõista materjalide nähtusi, eriti struktuuri ja omaduste suhteid eri tasanditel; täiustada materjalide hindamist ja usaldusväärsust (sealhulgas täiustada vananemistaluvust) ning laiendada virtuaalsete materjalide mõistet materjalide konstruktsioonile.
The integration of nano-molecular-macro levels in chemical and materials technologies will be supported for developing new concepts and processes such as in catalysis, and process intensification and optimisation.
Uute mõistete ja protsesside arendamiseks, näiteks katalüüsis, ning protsesside intensiivistamiseks ja optimeerimiseks toetatakse integratsiooni nano-, molekulaar- ja makrotasandil.
Issues related to process development and scaling up and industrialisation of new materials will also be addressed.
Samuti käsitletakse küsimusi, mis seonduvad väljatöötamise ja suurendamisega ning uute materjalide industrialiseerimisega.
New production
Uus tootmine
A new approach to manufacturing is required for the transformation of EU industry from a resource intensive to a sustainable knowledge-based industrial environment and will depend on the adoption of totally new attitudes towards the continued acquisition, deployment, protection and funding of new knowledge and its use, including towards sustainable production and consumption patterns.
ELi tööstuse ümberkujundamiseks ressursimahukast tööstuskeskkonnast jätkusuutlikuks ja teadmistepõhiseks on vaja uut lähenemisviisi tootmisele, mis oleneb täiesti uute hoiakute võtmisest uute teadmiste jätkuva omandamise, levitamise, kaitsmise, rahastamise ja kasutamise suhtes, sealhulgas säästlike tootmis- ja tarbimisviiside suhtes.
This entails creating the right conditions for industry to engage in continuous innovation (in industrial activities and production systems, including design, construction, devices, and services) and for developing generic production ‘assets’ (technologies, organisation and production facilities as well as human resources) while also meeting safety and environmental requirements.
Sellega kaasneb vajadus luua tööstusele pidevaks uuendamiseks (tööstustegevuses ja tootmissüsteemides, sealhulgas konstruktsiooni, ehituse, seadmete ja teenuste valdkondades) õiged tingimused ning õiged tingimused üldise “tootmisvara” (tehnoloogiate, organisatsiooni, tootmisrajatiste ja inimressursside) arendamiseks, järgides ühtlasi ohutus- ja keskkonnanõudeid.
The activities will focus on:
Tegevused keskenduvad järgmistele teemadele:
the development and validation of new industrial models and strategies covering all aspects of product and process life-cycle,
toote ja protsessi elutsükli kõiki aspekte hõlmavate uute tööstusmudelite ja strateegiate arendamisele ja valideerimisele,
adaptive production systems that overcome existing process limitations and enable new manufacturing and processing methods,
kohanduvatele tootmissüsteemidele, mis ületavad olemasolevaid protsesside piiranguid ning võimaldavad uusi tootmis- ja töötlusmeetodeid,
networked production to develop tools and methods for cooperative and value-added operations at a global scale,
võrgustatud tootmisele, et arendada vahendeid ja meetodeid ühestoimivate ja lisandväärtusega globaalsete operatsioonide jaoks,
tools for the rapid transfer and integration of new technologies into the design and operation of manufacturing processes,
vahendid uute tehnoloogiate kiireks edastamiseks ja integreerimiseks tootmisprotsesside kavandamisse ja kasutamisse,
the exploitation of multidisciplinary research networks and of the convergence of the nano-, micro-, bio-, geo-, info-, optical and cognitive technologies to develop new added-value hybrid technologies, products and engineering concepts and the possibility of new industries.
mitut valdkonda hõlmavad võrgustike ning nano-, mikro-, bio-, geo-, info-, optiliste ja kognitiivtehnoloogiate lähenemise kasutamine, et arendada uusi lisandväärtusega hübriidtehnoloogiate, toodete ja inseneriteaduse mõisteid ning uute tööstusharude tekkimise võimalust.
Particular attention should be paid to promoting activities which support the adaptation and integration of SMEs to the new needs of the supply chain as well as to giving an impulse to the creation of high tech SMEs.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata selliste tegevuste edendamisele, mis toetavad VKEde kohandumist ja integreerumist tarneahela uute vajadustega ning mis annavad tõuke kõrgtehnoloogiliste VKEde loomisele.
Integration of technologies for industrial applications
Tehnoloogiate integreerimine tööstuslike rakenduste jaoks
The integration of knowledge and technologies of the three areas of research above is essential in order to speed up the transformation of European industry and its economy, while adopting a safe, socially responsible and sustainable approach.
Teadusuuringute eespool osutatud kolme valdkonna teadmiste ja tehnoloogiate integreerimine on hädavajalik, et kiirendada Euroopa, tööstuse ja majanduse ümberkujundamist, kohandades ühtlasi ohutut, sotsiaalselt vastutustundlikku ja säästvat lähenemisviisi.
The research will focus on new applications and novel, step-change solutions responding to major challenges, as well as to the RTD needs including those identified by the different European technology platforms.
Teadusuuringutes keskendutakse uutele rakendustele ja uudsetele, astmelistele lahendustele, mis vastavad põhilistele väljakutsetele, sealhulgas rahuldavad eri Euroopa tehnoloogiaplatvormides kindlaks määratud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vajadusi.
The integration of new knowledge from nano-, materials-, and production-technologies will be supported in sectoral and cross-sectoral applications such as health, food, construction and building including cultural heritage, aerospace industry, transport, energy, chemistry, environment, information and communication, textiles, clothing and footwear, forest-based industry, steel, mechanical and chemical engineering, as well as in the generic subjects of industrial safety and measurement and testing.
Nano-, materjali- ja tootmistehnoloogiatest omandatud uute teadmiste integreerimist toetatakse selliste sektorisiseste ja sektorivaheliste rakenduste puhul nagu tervis, toiduainetööstus, ehitus (sealhulgas kultuuripärand), lennundus- ja kosmosetööstus, transport, energeetika, keemiatööstus, keskkond, info ja kommunikatsioon, tekstiili-, rõiva- ja jalatsitööstus, metsatööstus, terasetööstus, masinaehitus ja keemiatööstus, ning samuti seoses üldises tähenduses tööstusohutuse ja asjaomaste tehnoloogiaplatvormidega seotud mõõtmise ja katsetamisega.
The increasingly international dimension of industrial research requires a well-coordinated approach to working with third countries.
Tööstusuuringute üha rahvusvahelisem mõõde nõuab hästi koordineeritud lähenemisviisi koostööle kolmandate riikidega.
International cooperation will therefore be important across the theme.
Seepärast on rahvusvaheline koostöö oluline kogu teemavaldkonna ulatuses.
Specific actions may include: activities with industrialised countries and those having signed a S&T cooperation agreement in the fields of the theme; specific initiatives with emerging economies and developing countries to secure their access to knowledge; dialogue with major countries on a ‘code of conduct’ for the responsible and safe development of nanotechnology; and the Intelligent Manufacturing Systems (IMS) scheme, which allows RTD cooperation between its member regions.
Konkreetsete meetmete hulka võivad kuuluda tegevused tööstusriikidega ning riikidega, kes käesoleva teemavaldkonna valdkondades on allkirjastanud teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu; konkreetsed algatused seoses esilekerkivate majanduskeskkondade ja arengumaadega, et kindlustada nende juurdepääs teadmistele; suurriikidega nanotehnoloogia vastutustundliku ja ohutu arengu tegevusjuhendi kohta peetav dialoog ning intelligentsete tootmissüsteemide (IMS) kava, mis võimaldab teadusuuringute- ja tehnoloogiaarendusealast koostööd selle liikmespiirkondade vahel.
Initiatives to coordinate and exchange research data will be encouraged (such as in environmental and health safety issues for nano-technologies), paving the way for a common understanding of regulatory needs by policymakers across the world.
Soodustatakse algatusi teadusuuringute andmete kooskõlastamiseks ja vahetamiseks (näiteks nanotehnoloogiate keskkonna- ja terviseohutuse küsimustes), sillutades teed reguleerimisvajaduste ühtseks mõistmiseks poliitikakujundajate poolt kogu maailmas.
Research on emerging needs will be implemented notably to develop and consolidate European capabilities in specific emerging and interdisciplinary research areas with high potential for the future.
Esilekerkivate vajadustega seotud teadusuuringuid rakendatakse eelkõige selleks, et arendada ja konsolideerida Euroopa võimekust konkreetsete esilekerkivate ja valdkondadevaheliste teadusuuringute valdkondades, millel on suur tulevikupotentsiaal.
Any unforeseen policy needs will be addressed in a flexible way and may, for example, relate to standardisation, to support the safe transformation towards a knowledge based industry, or to potential environmental and health impacts arising from nano-technologies.
Kõiki ettenägematuid poliitilisi vajadusi käsitletakse paindlikult ning need võivad olla seotud näiteks standardimisega, et toetada ohutut ümberkujundamist teadmistepõhiseks tööstuseks, või nanotehnoloogiatest tulenevate võimalike keskkonna- ja tervisemõjudega.
Adapting the current energy system into a more sustainable one, less dependent on imported fuels based on a diverse mix of energy sources, in particular renewables, energy carriers and non-polluting sources; enhancing energy efficiency, including by rationalising use and storage of energy; addressing the pressing challenges of security of supply and climate change, whilst increasing the competitiveness of Europe's industries.
Praeguse energiasüsteemi ümberkujundamine jätkusuutlikumaks süsteemiks, mis on vähem sõltuv imporditud kütustest ja põhineb erinevatel energiaallikatel, eelkõige taastuvatel energiaallikatel, energiakandjatel ja saastevabadel allikatel; energiatõhususe parandamine, sealhulgas ratsionaalsema kasutuse ja energia salvestamise abil; varustuskindluse ja kliimamuutustega seotud pakiliste ülesannete lahendamine, suurendades samas Euroopa tööstuse konkurentsivõimet.
Current projections in the EU and worldwide show most of the crucial energy indicators (e.g. energy consumption, fossil fuel dependency, the finite nature of conventional oil and natural gas reserves, import dependency, CO2 emissions, energy prices) to be moving away from a sustainable and reliable energy system.
Praegused ELi ja ülemaailmsed prognoosid näitavad, et enamik olulistest energiaindikaatoritest (näiteks energiatarbimine, sõltuvus fossiilkütustest, tavapäraste nafta- ja maagaasivarude ammendavus, sõltuvus impordist, CO2 heitmed ja energiahinnad) näitavad jätkusuutlikust ja usaldusväärsest energiasüsteemist kaugenemist.
Energy research will facilitate reversing these trends, striking a balance between increasing the efficiency, affordability, acceptability and security of existing technologies and sources of energy, whilst simultaneously aiming at a longer-term paradigm shift in the way Europe generates and consumes energy.
Energeetikaalased teadusuuringud hõlbustavad nende suundumuste ümberpööramist, andes tõuke olemasolevate tehnoloogiate ja energiaallikate tõhususe, taskukohasuse, aktsepteeritavuse ja kindluse suurendamiseks, seades samas eesmärgiks pikema tähtajaga paradigmamuutuse Euroopa energiatootmise ja -tarbimise viisis.
Energy research will thus directly contribute to the success of Community policy and, in particular, the achievement of current and future EU energy and greenhouse gas reduction targets.
Seega toetavad energeetikaalased teadusuuringud otseselt ühenduse poliitika edu ning eelkõige praeguste ja tulevaste ELi energeetika ja kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärkide saavutamist.
Following a broad technology portfolio approach, in accordance with the conclusions of the 2000 Green Paper ‘Towards a European strategy for the security of energy supply’, the 2005 Green Paper on Energy Efficiency and the 2006 Green Paper on a European strategy for sustainable competitive and secure energy, research will focus on the identification and development of cost-effective technologies for a more sustainable energy economy for Europe (and world-wide), based on affordable energy costs for our citizens and industries, and allow European industry to compete successfully on the global stage.
Järgides 2000. aasta rohelise raamatu “Euroopa energiavarustuse kindluse strateegia”, 2005. aasta rohelise raamatu “Energiatõhususe kohta” ja 2006. aasta rohelise raamatu “Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks” järelduste kohast ulatusliku tehnoloogiaportfelli lähenemisviisi, keskenduvad teadusuuringud selliste kulutõhusate tehnoloogiate kindlaksmääramisele ja arendamisele säästvama energiamajanduse jaoks Euroopas (ja kogu maailmas), mis põhinevad taskukohastel energiakuludel meie kodanike ja tööstuste jaoks ning võimaldavad Euroopa tööstusel kogu maailmas edukalt konkureerida.
Activities will address all time horizons, separately or in combination, and embrace the whole chain from fundamental and applied research and technological development through to large-scale technology demonstration, underpinned by cross-cutting and socioeconomic research to validate research results and to provide a rational basis for policy decisions and market framework development.
Eraldiseisvad või ühitatud tegevused on suunatud kõigile tähtaegadele ning hõlmavad kogu ahelat alus- ja rakendusuuringutest ning tehnoloogiaarendusest ulatusliku tehnoloogia tutvustamiseni ning nende alustoeks on valdkondadevahelised ja sotsiaal-majanduslikud teadusuuringud, mille eesmärk on valideerida teadusuuringute tulemusi ning luua ratsionaalne alus poliitilistele otsustele ja tururaamistiku arengule.
Wherever possible, an integrated approach will be adopted, stimulating the necessary feedback and cooperation between the various stakeholders concerned.
Võimaluse korral rakendatakse integreeritud lähenemisviisi, aidates kaasa vajalikule tagasisidele ja koostööle eri asjaomaste sidusrühmade vahel.
Integrated actions that cut across or exploit the synergies between different research areas will be encouraged.
Soodustatakse integreeritud meetmeid, mis käsitlevad või kasutavad ära erinevate teadusuuringute valdkondade vahelist koostoimet.
Strengthening the competitiveness of the European energy sector, in the face of severe global competition, is an important objective of this theme, providing the capability for European industry to maintain and develop its world leadership in key energy generation and energy efficiency technologies and materials.
Euroopa energeetikasektori konkurentsivõime tugevdamine tihedas ülemaailmses konkurentsis on selle teemavaldkonna oluline eesmärk, mis võimaldab Euroopa tööstusel säilitada ja arendada maailmas oma juhtpositsiooni põhilistes energiatootmise ja energiatõhususe tehnoloogiates ja materjalides.
This will require large R & D efforts and international collaboration.
Selleks on vaja suuri teadus- ja arendustegevusalaseid jõupingutusi ning rahvusvahelist koostööd.
In particular, SMEs are important actors in the energy sector play a major role in the energy chain and will be key to promoting innovation.
Energeetikasektoris on oluline roll eelkõige VKEdel, kes etendavad tähtsat rolli energiaahelas ning on võtmetähtsusega uuenduste edendamisel.
Their strong participation in research and demonstration activities is essential and will be actively promoted.
Nende suur osalus teadus- ja tutvustamistegevuses on hädavajalik ning seda soodustatakse aktiivselt.
The strategic research agendas and deployment strategies developed by European technology platforms are an important input for the research priorities in the theme.
Euroopa tehnoloogiaplatvormide raames koostatud strateegilised teadusuuringute kavad ja kasutuselevõtustrateegiad on oluline panus selle teemavaldkonna teadusuuringute prioriteetidele.
Such platforms are established on hydrogen and fuel cells and photovoltaics and the concept is being extended to bio-fuels, zero emission power generation and future electricity networks and other energy-related areas.
Sellised platvormid põhinevad vesiniku- ja kütuseelementidel ning fotogalvaanikal ning seda mõistet laiendatakse biokütustele, saastevaba energia tootmisele ja tuleviku elektrivõrkudele ning teistele energeetikaga seonduvatele valdkondadele.
Actions to enhance the coordination of national programmes will be pursued wherever appropriate.
Kui see on asjakohane, nähakse ette meetmed siseriiklike programmide koordineerimise edendamiseks.
Increasing efficiency throughout the energy system, from source to user, is essential and underpins the whole of the energy theme.
Kasvav tõhusus kogu energiasüsteemis alates allikast kuni kasutajani on väga oluline ja toetab kogu teemavaldkonda “Energeetika”.
Recognising their important contribution to future sustainable energy systems, renewables and end-use energy efficiency will be the major part of this theme.
Tunnistades nende olulist panus tulevikku, moodustavad säästlikud energiasüsteemid, taastuvenergia ja energia lõppkasutuse tõhusus selle teemavaldkonna olulise osa.
Particular attention will be paid to stimulating research, development and demonstration and promoting capacity building in this area.
Eriti pööratakse tähelepanu teadus-, arendus- ja tutvustamistegevuse ning võimekuse arendamise edendamise stimuleerimisele selles valdkonnas.
Synergies with the Intelligent Energy-Europe Programme component of the Competitiveness and Innovation Programme will be fully exploited in this regard.
Selles osas kasutatakse täielikult ära konkurentsivõime- ja innovatsiooniprogrammi osaks oleva programmiga “Arukas energeetika – Euroopa” tekkivat sünergiat.
The potential for future large-scale initiatives integrating funding from various sources (e.g. JTI) will also be explored.
Samuti analüüsitakse tulevaste ulatuslike algatuste potentsiaali integreerida rahastamist erinevatest allikatest (nt ühised tehnoloogiaalgatused).
In order to strengthen the diffusion and use of the output of research, the dissemination of knowledge and transfer of results, including to policymakers, will be supported in all areas.
Teadusuuringute tulemuste levimise ja kasutamise soodustamiseks toetatakse kõigis valdkondades teadmiste levitamist ja tulemuste edasiandmist, sealhulgas poliitikakujundajatele.
Hydrogen and fuel cells
Vesiniku- ja kütuseelemendid
The integrated research and deployment strategy developed by the European Hydrogen and Fuel Cell Technology Platform provides the basis for a strategic, integrated programme for transport, stationary and portable applications, aimed at providing a strong technological foundation for building a competitive EU fuel cell and hydrogen supply and equipment industry.
Euroopa vesiniku- ja kütuseelementide platvormi raames koostatud integreeritud teadusuuringute ja kasutuselevõtu strateegia paneb aluse transpordi-, statsionaarsete ja portatiivsete rakenduste strateegilisele integreeritud programmile, mille eesmärk on rajada tugev tehnoloogiline vundament konkurentsivõimelise ELi kütuse- ja vesinikuelemente tarniva ja seadmeid tootva tööstuse ehitamiseks.