natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Export refunds on poultrymeat applicable from 19 January 2006
Kodulinnulihasektori eksporditoetused alates 19. jaanuarist 2006
A24, Angola, Saudi Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, United Arab Emirates, Jordan, Yemen, Lebanon, Iraq and Iran.
A24, Angola, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Jordaania, Jeemen, Liibanon, Iraak, Iraan.
Commission Regulation (EC) No 84/2006
Komisjoni määrus (EÜ) nr 84/2006,
On 14 December 2005, the Sanctions Committee of the United Nations Security Council amended the list of natural and legal persons, entities and bodies to whom the freezing of funds and economic resources should apply.
detsembril 2005 muutis ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.
Annex I to Regulation (EC) No 1183/2005 is hereby amended as set out in the Annex to this Regulation.
Määruse (EÜ) nr 1183/2005 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Regulation as amended by Regulation (EC) No 1824/2005 (OJ L 294, 10.11.2005, p. 3).
Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1824/2005 (ELT L 294, 10.11.2005, lk 3).
Annex I to Regulation (EC) No 1183/2005 is amended as follows:
Määruse (EÜ) nr 1183/2005 I lisa muudetakse järgmiselt.
The entry ‘Dr Ignace Murwanashy-Aka (alias Ignace).
Kirje “Dr Ignace Murwanashy-Aka (teise nimega Ignace).
Resident in Germany’ shall be replaced by the following:
Elab Saksamaal.” asendatakse järgmisega:
Dr Ignace Murwanashyaka (alias Ignace).
Dr Ignace Murwanashyaka (teise nimega Ignace).
Date of birth: 14.5.1963.
Sünniaeg: 14.5.1963.
Place of birth: Butera, Rwanda.
Sünnikoht: Butera, Rwanda.
Corrigendum to Commission Decision 2007/775/EC of 13 November 2007 repealing Decision 1999/572/EC accepting undertakings offered in connection with the anti-dumping proceedings concerning imports of steel wire ropes and cables originating in the People’s Republic of China, Hungary, India, the Republic of Korea, Mexico, Poland, South Africa and Ukraine
Komisjoni 13. novembri 2007. aasta otsuse 2007/775/EÜ (millega tunnistatakse kehtetuks otsus 1999/572/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustused, mida on pakutud seoses Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Korea Vabariigist, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega) parandus
(Official Journal of the European Union L 312 of 30 November 2007)
(Euroopa Liidu Teataja L 312, 30. november 2007)
The publication of Decision 2007/775/EC should be considered as null and void.
Otsuse 2007/775/EÜ avaldamine tühistatakse.
Council Regulation (EC) No 85/2006
Nõukogu määrus (EÜ) nr 85/2006,
imposing a definitive anti-dumping duty and collecting definitively the provisional duty imposed on imports of farmed salmon originating in Norway
millega kehtestatakse Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
Following the initiation [2] of an anti-dumping investigation on 23 October 2004, the Commission, by Regulation (EC) No 628/2005 [3], imposed provisional anti-dumping duties on imports of farmed salmon originating in Norway (Regulation imposing a provisional anti-dumping duty or provisional Regulation).
Pärast dumpinguvastase uurimise algatamist [2]23. oktoobril 2004 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 628/2005 [3] (“ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise määrus” või “ajutine määrus”) ajutised dumpinguvastased tollimaksud Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes.
The provisional anti-dumping duties which took the form of ad valorem duties ranging between 6,8 % and 24,5 % for the imported products applied as of 27 April 2005.
Ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse, mis kehtestati väärtuselise tollimaksuna suurusega 6,8–24,5 % imporditava toote väärtusest, kohaldati alates 27. aprillist 2005.
On 1 July 2005, by Regulation (EC) No 1010/2005 [4] (amending Regulation), the Commission changed the form of the provisional measures by replacing the ad valorem duties by a minimum import price (MIP) of EUR 2,81 per kilogram whole fish equivalent (WFE) and extended the duration of the provisional measures for a further three months, by amending the Regulation imposing a provisional anti-dumping duty.
juuli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1010/2005 [4] (“muutmismäärus”) muutis komisjon ajutiste meetmete vormi, asendades väärtuselised tollimaksud minimaalse impordihinnaga 2,81 eurot terve kala ekvivalendi kilo kohta, ning pikendas ajutiste tollimaksude kehtestamise määruse muutmisega ajutiste meetmete kestust kolme kuu võrra.
Following the publication of the Regulation imposing a provisional anti-dumping duty, parties received disclosure of facts and considerations on which the provisional Regulation was based.
Pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise määruse avaldamist tehti asjaomastele isikutele teatavaks faktid ja kaalutlused, mille alusel ajutine määrus koostati.
Some parties submitted comments in writing.
Mõned isikud esitasid kirjalikud märkused.
All interested parties who so requested were granted an opportunity to be heard by the Commission.
Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, anti võimalus esitada komisjonile oma selgitused.
Following the publication of the amending Regulation, all parties were informed of the essential facts and considerations on which the amendment of the provisional Regulation was based.
Pärast muutmismääruse avaldamist tehti kõikidele huvitatud isikutele teatavaks faktid ja kaalutlused, mille alusel ajutist määrust muudeti.
Similarly, all parties were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it is intended to recommend the imposition of definitive anti-dumping measures and the modalities on the collection of amounts secured by way of provisional duties.
Samuti tehti kõikidele huvitatud isikutele teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel soovitatakse kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed ja meetodid ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade sissenõudmiseks.
The oral and written comments submitted by the interested parties were considered and, where appropriate, taken into account for the definitive findings.
Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja neid võeti lõplike otsuste tegemisel vajaduse korral arvesse.
The Commission continued to seek all information it deemed necessary for the purpose of its definitive findings.
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist.
In addition to the verification visits undertaken at the premises of the companies mentioned in recital 7 of the Regulation imposing a provisional anti-dumping duty, it should be noted that after the imposition of provisional measures, additional on-spot visits were carried out at the premises of the following Community users and associations of Community users:
Lisaks kontrollkäikudele, mis on tehtud ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise määruse 7. põhjenduses nimetatud äriühingute valdustesse, tehti pärast ajutiste meetmete rakendamist täiendavaid kontrollkäike järgmiste ühenduses asuvate kasutajate ja nende ühenduste valdustesse:
Norlax, Outrup, Denmark,
Norlax, Outrup, Taani;
SIF France, Boulogne-sur-Mer, France,
SIF France, Boulogne-sur-Mer, Prantsusmaa;
Association of Danish Fish Processing Industries and Exporters, Copenhagen, Denmark,
Association of Danish Fish Processing Industries and Exporters, Kopenhaagen, Taani;
Bundesverband der Deutschen Fischindustrie und des Fischgroßhandels, Hamburg, Germany,
Bundesverband der Deutschen Fischindustrie und des Fischgroßhandels, Hamburg, Saksamaa;
Polish Association of Fish Processors, Koszalin, Poland,
Polish Association of Fish Processors, Koszalin, Poola;
Syndicat national du saumon et de la truite fumés, Paris, France.
Syndicat national du saumon et de la truite fumés, Pariis, Prantsusmaa.
Since no comments were received regarding the product concerned and like product, the contents and provisional conclusions of recitals 10 to 14 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse 10.–14. põhjenduse sisu ning neis esitatud esialgsed järeldused.
As outlined in recital 18 of the provisional Regulation, it was provisionally not possible for two companies to be given an individual dumping margin at that time.
Nagu ajutise määruse 18. põhjenduses nimetatud, ei saanud kahele äriühingule esialgu anda individuaalset dumpingumarginaali.
However, as indicated, the Commission continued to investigate this issue at the definitive stage of the proceeding.
Komisjon jätkas siiski menetluse lõppetapis selle küsimuse uurimist.
The two companies concerned have subsequently provided the necessary information to allow an individual definitive determination to be made for them.
Kaks asjaomast äriühingut esitasid seejärel individuaalse lõpliku otsuse tegemiseks vajaliku teabe.
In the absence of any further comments on sampling, the provisional conclusions as set out in recitals 16 and 17 of the provisional Regulation are definitively confirmed.
Edasiste märkuste puudumisel väljavõttelise uuringu kohta kinnitatakse ajutise määruse 16. ja 17. põhjenduses kirjeldatud esialgsed järeldused lõplikult.
Following disclosure of the provisional determinations, no comments were received concerning the methodology used to determine the normal value for Norwegian exporters.
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist ei esitatud ühtegi märkust Norra eksportijate jaoks normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud meetodi kohta.
Accordingly, the provisional conclusions in this respect, as set out in recitals 19 to 31 of the provisional Regulation are definitively confirmed.
Sellest lähtuvalt kinnitatakse ajutise määruse 19.–31. põhjenduses kirjeldatud järeldused lõplikult.
A number of comments were, however, made in respect of the treatment of certain cost items when constructing normal value in line with the methodology set out in recital 26 of the provisional Regulation.
Siiski esitati mitu märkust teatavate kuluartiklite käsitlemise kohta normaalväärtuse arvutamisel ajutise määruse 26. põhjenduses kirjeldatud meetodi alusel.
Where constructed normal value was used, the Commission calculated the costs involved in producing the product concerned during the IP.
Arvestusliku normaalväärtuse puhul arvutas komisjon välja uurimisperioodil vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulud (tootmiskulud).
Where costs could be attributed directly, the actual costs were taken into account.
Juhtudel, kus kulusid sai otseselt seostada, võeti arvesse tegelikke kulusid.
Where this was not possible, costs were allocated on the basis of the historical allocation utilised by the company concerned, where such information was available and demonstrated by the company; or in the absence of such information, on the basis of turnover, in line with Article 2(5) of the basic Regulation.
Kui see ei olnud võimalik, määrati kulud asjaomase äriühingu varasemate kulujaotuste alusel, kui selline teave oli kättesaadav ja äriühing selle esitas; sellise teabe puudumisel määrati kulud käibest lähtuvalt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5.
Where certain cost elements could not be directly calculated for the IP, such costs were assessed on the basis of the most recently available audited accounts.
Kui teatavaid kuluelemente ei olnud võimalik uurimisperioodi kohta otse arvutada, hinnati selliseid kulusid kõige hilisemate kättesaadavate auditeeritud aruannete alusel.
Extraordinary expenses
Erakorralised kulud
At the provisional stage, the Commission included all extraordinary expenses applicable to the product concerned, which had been reported by companies during the IP.
Esialgses etapis võttis komisjon arvesse kõiki vaatlusaluse tootega seotud erakorralisi kulusid, millest äriühingud olid uurimisperioodil teatanud.
These extraordinary expenses relate to a number of company-specific costs, but typically include write-downs of tangible assets, closure of farming facilities, slaughtering and processing plants, and severance payments to employees.
Kõnealuste erakorraliste kulude hulgas oli ka mitmeid äriühinguspetsiifilisi kulusid, kuid üldjuhul hõlmasid erakorralised kulud materiaalse põhivara mahakandmist, kalakasvatusrajatiste, tapamajade ja töötlemistehaste sulgemist ning töötajate lahkumishüvitisi.
Several companies challenged this treatment on two grounds.
Mitmed äriühingud esitasid sellise käsitluse suhtes vastuväiteid kahel põhjusel.
Firstly, it was claimed that extraordinary costs should not be included at all, as they were said to be non-recurring costs which should be completely excluded from the normal cost of production for salmon.
Esiteks väideti, et erakorralisi kulusid ei tohiks üldse arvestada, sest need on ühekordsed kulutused, mis tuleks lõhe tootmise tavakuludest täielikult välja jätta.
Secondly, were it considered that these costs should be included, then there should be some allocation of these costs over the true period of time to which they relate, e.g. the useful life of a processing plant when the extraordinary expense relates to such an asset.
Teiseks oldi arvamusel, et kui selliseid kulusid arvestatakse, siis tuleks need nendega seotud ajavahemiku peale ära jaotada, nt töötlemistehase kasutusea peale, kui erakorraline kulu on selle varaga seotud.
In respect of the claim that the totality of all extraordinary expenses should be excluded, the Commission notes that the salmon industry in Norway has been restructuring for a number of years.
Vastuseks väitele, et kõik erakorralised kulud tuleks välja jätta, märgib komisjon, et Norra lõhetööstuses on juba aastaid toimunud ümberkorraldused.
Accordingly, extraordinary costs have been reported by many of the companies over a number of financial years.
Sellest lähtuvalt on erakorralisi kulusid deklareerinud mitmed äriühingud mitme eelarveaasta jooksul.
It is, therefore, clear that the extraordinary costs in question are not isolated non-recurring costs restricted to a few companies.
Seega on selge, et kõnealused erakorralised kulud ei ole üksikud ühekordsed kulutused, mis piirduvad vaid mõne äriühinguga.
Rather, they appear to be systemic costs associated with the production of salmon.
Pigem on need lõhe tootmisega seotud süstemaatilised kulud.
To exclude all of these costs would result in an understatement in the true cost of production, thus this claim had to be rejected.
Kõigi selliste kulude väljajätmine tähendaks seda, et tootmiskulusid arvestatakse väiksemana, kui nad tegelikult on, ja seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.
In respect of the second claim, the Commission notes that the extraordinary costs that were included for the provisional determinations equal those costs actually declared by the companies during the IP, on the basis of financial decisions taken by those companies.
Teise väite suhtes märgib komisjon, et erakorralised kulud, mida võeti arvesse esialgsete järelduste tegemisel, on võrdsed nende kuludega, mida äriühingud uurimisperioodil oma finantsotsuste põhjal tegelikult deklareerisid.
The Commission, therefore, followed the approach taken by the companies themselves.
Komisjon järgis äriühingute endi lähenemist.
It is, however, true that allocation of the costs over a period of time would remove any undue effect caused by the timing of the decisions of the companies to report these costs.
Kulude jagamine teatava ajavahemiku peale kõrvaldaks muidugi mis tahes liigse mõju, mis tekib äriühingute otsuse ajastusest neid kulusid deklareerida.
Ideally, all extraordinary costs reported for each separate asset should be allocated over the useful life of that asset to arrive at an average annual cost.
Ideaalis tuleks aastase keskmise kulu väljaselgitamiseks kõik iga vara kohta deklareeritud erakorralised kulud selle vara kasutusea peale ära jagada.
However, it is to be noted that none of the companies concerned carried out this exercise.
Tuleb siiski märkida, et ükski asjaomane äriühing seda moodust ei kasutanud.
Instead, the Commission has decided to take the extraordinary costs reported by companies in the sample during the last three years, based on the most recently available financial statements, and to allocate one third of these costs to salmon production in the IP, on the basis of turnover.
Selle asemel otsustas komisjon, toetudes kõige hilisematele kättesaadavatele finantsaruannetele, jagada valimisse kaasatud äriühingute puhul nende viimase kolme aasta jooksul deklareeritud erakorralistest kuludest ühe kolmandiku lõhe tootmise peale uurimisperioodil, võttes aluseks käibe.
Three years was considered an appropriate time period as this is the average length of time that it takes to grow a salmon from a smolt to a harvestable salmon.
Kolme aastat peeti sobilikuks ajavahemikuks, sest nii palju aega kulub keskmiselt noorlõhe kasvatamiseks püügivalmis kalaks.
Write-down of licences and financial expenses
Litsentside ja finantskulude mahaarvamine
Several companies also claimed that write-downs of salmon farming licences and financial expenses should not be included in the cost of production of salmon.
Mitmed äriühingud väitsid ka, et lõhekasvatuse litsentside ja finantskulude mahaarvamised tuleks lõhe tootmise kuludest välja jätta.
In respect of the write-down valuation of licences, it is noted that a valid licence is a legal requirement in Norway in order to farm salmon.
Litsentside väärtuse mahaarvamise kohta märgitakse, et Norras on seaduse järgi vaja lõhe kasvatamiseks kehtivat litsentsi.
In respect of the write-down of financial expenses, it is noted that these expenses relate mainly to the deployment of free-cash, frequently via loans to related companies also involved in the salmon industry, and that the companies concerned are not financial investment companies.
Finantskulude mahaarvamise kohta märgitakse, et need kulud on enamasti seotud vaba rahavoo kasutamisega, seda tihti laenude andmiseks samuti lõhetööstuses tegevatele seotud äriühingutele, ning et asjaomased äriühingud ei ole finantsinvesteeringutega tegelevad äriühingud.
For these reasons, the Commission confirms that these write-downs relate to expenses that are incurred and must be borne by the companies concerned.
Nimetatud põhjustel kinnitab komisjon, et kõnealused mahaarvamised on seotud tekkinud kulutustega, mida peavad kandma asjaomased äriühingud.
It is further confirmed that these costs should be attributed to the prime business activities including salmon farming, thus the claim is rejected.
Samuti kinnitatakse, et kõnealused kulud peaksid olema arvestatud äriühingu põhitegevuse alla, kaasa arvatud lõhekasvatus, ja seepärast lükati kõnealune väide tagasi.
As with extraordinary expenses, it was also considered appropriate to have one third of all costs incurred by the relevant companies in the last three years allocated to salmon production, on the basis of turnover.
Samuti kui erakorraliste kulude puhul, peeti siinkohal sobilikuks üks kolmandik asjaomase äriühingu kõikidest viimase kolme aasta jooksul tekkinud kuludest lõhe tootmise peale ära jagada, võttes aluseks käibe.
Write-down of biomass
Biomassi mahaarvamine
Two companies in the sample claimed that write-downs of the values of biomass should not be included in the cost of salmon production.
Kaks valimisse kaasatud äriühingut väitsid, et biomassi väärtuse mahaarvamised tuleks lõhe tootmise kuludest välja jätta.
It was claimed that these write-downs refer to accounting adjustments based on the projected future sales value of salmon, and are not a true cost.
Väideti, et kõnealused mahaarvamised on seotud korrigeerimistega, mis põhinevad lõhe tulevasel müügiväärtusel ega ole tegelikud kulud.
Where the companies were able to demonstrate that these write-downs were indeed simply a result of changing market values and not due to any other factor, such as escapes, mortality or disease, the Commission concluded that these costs should not be included for the normal value calculation, and to this extent the claim of the sampled companies was accepted.
Kui äriühingud olid võimelised näitama, et need mahaarvamised olid tõepoolest seotud ainult muutuvate turuväärtustega, mitte mõne muu asjaoluga, nagu näiteks põgenemine, suremus või haigused, otsustas komisjon neid kulusid normaalväärtuse arvutamisel mitte arvestada ja selles osas võeti valimisse kaasatud äriühingute väidet arvesse.
Transfer price of raw materials
Toorme üleandehind
It was claimed that the profit margin of the related companies should be deducted when assessing the cost of raw materials purchased from such parties.
Väideti, et seotud äriühingute kasumimarginaal tuleks sellistelt pooltelt ostetud toormaterjali kulude hindamisel maha arvata.
It was argued that this approach would be consistent with the approach taken for integrated companies, where only the production cost, net of profit, is included in the cost calculation of finished products.
Väideti, et see lähenemine on kooskõlas lähenemisega integreeritud äriühingutele, kus valmistoote kuluarvutused tehakse ainult tootmiskulude põhjal, kasumit arvestamata.
In this case, the claim centres mainly on the purchases of smolt from companies related to those in the sample.
Käesoleval juhul käsitleb väide eelkõige noorlõhede ostmist valimisse kaasatud äriühingutega seotud äriühingutelt.
In response to this claim, it must be noted that the Community institutions were not in a position to verify the cost of production of the smolt, as this information was not provided by the companies.
Vastusena sellele väitele tuleb märkida, et ühenduse institutsioonidel ei olnud võimalik kontrollida noorlõhede tootmise kulusid, sest selle kohta äriühingud teavet ei esitanud.
Accordingly, any profit, or indeed loss, on these related inter-company sales could not be assessed.
Seetõttu ei olnud nende seotud äriühingute vahelisest müügist saadud mis tahes kasumit või kahjumit võimalik hinnata.
Moreover, there was no evidence to suggest that the use of these transfer prices affected the reliability of the constructed normal value for salmon.
Lisaks sellele ei olnud ühtegi tõendit selle kohta, et nende üleandehindade kasutamine mõjutaks lõhe arvestusliku normaalväärtuse usaldusväärsust.
Accordingly, this claim had to be rejected.
Seetõttu tuli väide tagasi lükata.
Feed costs
Söödakulud
It was claimed for some companies that too high a feed cost had been used.
Väideti, et mõnedele äriühingutele on määratud liiga suur söödakulu.
In particular, it was claimed that the feed cost in relation to fishes which die prior to harvesting was included in both the feed cost of harvested fish, as well as entered into the costs associated with mortality.
Eelkõige väideti, et nende kalade söödakulu, mis surevad enne väljapüüdmist, oli arvestatud nii väljapüütud kalade söödakulusse kui ka suremusega seotud kuludesse.
This claim was examined, and where it was found that such feed costs had been included twice, the necessary adjustment was made to remove this double counting.
Seda väidet kontrolliti ja juhtudel, kus avastati söödakulude topeltarvestus, tehti vea kõrvaldamiseks vajalikud korrektiivid.
In the absence of comments on the determination of the export price, the provisional conclusions as set out in recitals 32 to 34 of the provisional Regulation are definitively confirmed.
Märkuste puudumisel ekspordihinna määramise kohta kinnitatakse ajutise määruse 32.–34. põhjenduses kirjeldatud esialgsed järeldused lõplikult.
In the absence of comments on the comparison of normal value and export prices, the provisional conclusions as set out in recital 35 of the provisional Regulation are definitively confirmed.
Märkuste puudumisel ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdluse kohta kinnitatakse ajutise määruse 35. põhjenduses kirjeldatud esialgsed järeldused lõplikult.
Sampled companies
Valimisse kaasatud äriühingud