natgillin/translations-raw huggingface dataset:
trees removed as part of management operations, fallen trees (e.g. blown over by the wind or broken) and dead trees must be replaced by new sample trees selected according to an unbiased procedure.
metsamajandustööde käigus maha raiutud puud, langenud puud (näiteks need, mille tuul on ümber lükanud või mis on murdunud) ning surnud puud tuleb asendada uute vaatluspuudega, mis valitakse erapooletu meetodi alusel.
A tree is defined as dead if all conductive tissues in the stem have died.
Puud loetakse surnud puuks, kui tüve kõik sidekoed on surnud.
A dead tree must be recorded but only once.
Surnud puu tuleb registreerida, kuid ainult üks kord.
Clear-cutting of the stands imply that the sample point ceases to exist until a new stand has been established,
Puistu lageraie puhul arvatakse seal asunud punkt vaatluspunktide hulgast välja kuni uue puistu rajamiseni,
the centre of a sampling unit must be marked for reassessment of subsequent inventories.
prooviala keskpunkt tuleb märgistada, et järgmiste seirete käigus oleks võimalik teha kordushindamist.
Sample trees should be identifiable for the following year's assessment, if possible without permanent labeling.
Vaatluspuud peaksid olema järgmise aasta hindamise ajal äratuntavad, kuid võimaluse korral ei tohiks neid püsimärgistada.
Selection of sample trees on Level II plots
Vaatluspuude valimine II astme proovitükkidel
All pre-dominant, dominant and co-dominant trees corresponding to the Kraft tree classes 1, 2, and 3 respectively, in the total plot are to be monitored.
Seiret tuleb teha kogu proovitükil kõigi ülevalitsevate, valitsevate ja kaasvalitsevate puude suhtes, mis vastavad Krafti puuklassidele 1, 2 ja 3.
In the case that the plot has many trees (e.g. dense stands), the number of sample trees for the crown assessment can be reduced by using a sub-plot.
Kui proovitükil on palju puid (näiteks tihe puistu), võib võra seisundi hindamiseks valida vähem vaatluspuid väiksemal proovialal.
In the case of a sub-plot all the pre-dominant, dominant and co-dominant trees corresponding to the Kraft tree classes 1, 2, and 3 respectively, in the sub-plot are to be monitored.
Väiksema prooviala kasutamise korral peab seire hõlmama kõiki proovialal kasvavaid ülevalitsevaid, valitsevaid ja kaasvalitsevaid puid, mis vastavad Krafti puuklassidele 1, 2 ja 3.
In certain cases it can be allowed that a different, but objective and unbiased system is used to reduce or to select the number of trees to be sampled.
Teatavatel juhtudel on vaatluspuude väljavalimiseks või nende arvu vähendamiseks lubatud kasutada teistsugust süsteemi, kui see on objektiivne ja erapooletu.
The same methods shall be applied every year and a minimum of 20 trees shall be assessed each survey.
Igal aastal tuleb kasutada samu meetodeid ning iga seire käigus tuleb hinnata vähemalt 20 puud.
Date of assessment
Hindamise aeg
The inventory shall be undertaken between the end of the formation of new needles and leaves and before the autumnal leaf discoloration.
Seire tuleb teha pärast uute okaste ja lehtede moodustumist ning enne lehtede värvuse muutust sügisel.
General background information
Üldteave
The following plot and tree parameters must be assessed on Level I points:
I astme vaatluspunktides tuleb hinnata järgmisi proovitüki ja puu parameeteid:
for each plot:
iga proovitüki puhul:
descriptive code,
kirjeldav kood,
country,
riik,
date of observation,
vaatluse kuupäev,
observation point number,
vaatluspunkti number,
actual latitude and longitude coordinates,
tegelikud laius- ja pikkuskraadid,
availability of water to principal species,
vee kättesaadavus peamistele puuliikidele,
humus type,
huumuse liik,
altitude,
kõrgus merepinnast,
orientation,
asend,
stand data,
andmed puistu kohta:
mean age of dominant storey,
esimese rinde keskmine vanus,
soil data,
andmed mulla kohta:
soil unit,
mulla liik,
additional plot information specific for the current year (operations, events),
proovitükki käsitlev lisateave, mis on iseloomulik antud aastale (tööd, sündmused),
for each tree in the plot:
proovitüki iga puu puhul:
plot number,
proovitüki number,
sample tree data:
andmed vaatluspuude kohta,
tree number,
puu number,
tree species,
puuliik,
defoliation,
defoliatsioon,
discoloration,
värvusemuutus,
damage due to easily identifiable causes (insect, fungi, abiotic agents…),
kergesti kindlaks tehtavatel põhjustel (putukad, seened, abiootilised tegurid jne) tekkinud kahjustused,
identification of damage type,
kahjustuse liik,
observations on the tree in the plot.
märkused puu kohta proovitükil.
The following plot and tree information must be collected on Level II plots:
II astme proovitükkidel tuleb hinnata järgmisi proovitüki ja puu parameeteid:
date of assessment
hindamise kuupäev,
number of trees
puude arv,
tree species
puuliigid,
information on removals and mortality,
eemaldatud või surnud puud,
exposure,
ekspositsioon,
social class,
puuklass,
crown shading,
võra varjutatus,
visibility.
nähtavus.
V. Assessment of sample trees
V. Vaatluspuude hindamine
Visual assessment of defoliation
Defoliatsiooni visuaalne hindamine
Defoliation shall be estimated annually in 5 % steps in relation to a tree with full foliage in local condition.
Defoliatsiooni hinnatakse 5 % kaupa võrrelduna kohalikes tingimustes kasvava täislehtse või täielikult okastatud puuga.
The classification of trees into degrees of defoliation shall be carried out during the observation and shall be registered in 5 % steps.
Puud jaotatakse defoliatsiooniklassidesse vaatluste ajal ning registreeritakse 5 % kaupa.
A tree with a defoliation between 95 % and 100 %, which is still alive, is scored as 99.
Puu, mille defoliatsioon jääb vahemikku 95–100 %, kuid on veel elus, saab kirja 99.
The score 100 is reserved for dead trees.
100 registreeritakse surnud puude puhul.
Degree of defoliation
Defoliatsiooniaste
Percentage of needle/leaf loss
Okaste/lehtede varisemine protsentides
defoliated
puudub
slightly defoliated
nõrk defoliatsioon
moderately defoliated
keskmine defoliatsioon
severely defoliated
tugev defoliatsioon
Dead
surnud puud
Visual assessment of discoloration
Värvusemuutuse visuaalne hindamine
The classification of trees into degrees of discoloration shall be carried out.
Puude jaotatakse värvusemuutuse astme järgi.
The degrees of discoloration shall be defined as follows:
Värvusemuutuse aste määratakse järgmiselt:
Discoloration
Värvusemuutus
Indicative percentage of needles/leaves discolored
Värvust muutnud okaste/lehtede hinnanguline protsent
or negligible
või vaevumärgatav
Slight
Nõrk
Moderate
Keskmine
Severe
Tugev
If, in addition, defoliation and discoloration classes are combined, the following combined damage classes shall be used:
Kui lisaks sellele defoliatsiooni- ja värvusemuutuse klassid ühendatakse, tuleb kasutada järgmisi kombineeritud kahjustusklasse:
0 = not damaged, I = slightly damaged, II = moderately damaged, III = severely damaged, IV = dead
0 = kahjustamata, I = nõrk kahjustus, II = keskmine kahjustus, III = tugev kahjustus, IV = surnud puud
Defoliation class
Defoliatsiooniklass
Discoloration class
Värvusemuutuse klass
Resulting damage class
Kombineeritud kahjustusklass
Assessment of damage causes
Kahjustuse põhjuste hindamine
The assessment of damage causes is optional in order to complement the annual crown condition survey.
Kahjustuste põhjuste hindamine iga-aastase võra seisundi hindamise täiendamiseks on valikuline.
Frequency and timing
Sagedus ja aeg
Level I + Level II: assessment of damage causes shall be carried out during normal crown condition assessment in summer.
I aste + II aste: kahjustuste põhjuste hindamist tehakse suvel tavalise võra seisundi hindamise ajal.
In Level II plots where the complete programme is carried out, the so-called ‘key-plots’’, an additional visit for damage assessment shall be made if important damage is observed outside the period of crown condition assessment.
II astme proovitükkidele, kus viiakse läbi kogu programm, ehk nn “võtmeproovitükkidele”, tehakse kahjustuse hindamiseks lisakülastus, kui olulist kahjustust märgatakse väljaspool võra seisundi hindamise aega.
The observations of the staff responsible for deposition sampling or phenological observations may act as an early warning system.
Depositisooni proovi võtmise või fenoloogiliste vaatluste eest vastutavate töötajate tähelepanekud võivad toimida varajase hoiatamise süsteemina.
This additional visit shall be made at the time when the main damage cause is supposed to be at its maximum (e.g. spring for defoliators).
Kõnealune lisakülastus tehakse ajal, mil peamise kahjustuste põhjustaja tegevus on arvatavalt haripunktis (näiteks defoliaatorite puhul kevadel).
Parameters to be assessed
Hinnatavad parameetrid
The following table sets out an overview of parameters in Level I points/Level II plots.
Järgmises tabelis on esitatud ülevaade I astme vaatluspunktide/II astme proovitükkide parameetritest.
Symptom description
Sümptomite kirjeldus
Specification of affected part
Kahjustatud osa kirjeldus
Symptom
Sümptom
Specification of symptom
Sümptomi määratlemine
Location in crown
Asukoht võras
Cause
Põhjus
Member States shall use forms 3-8 set out in Chapter 14 for the transmission to the Commission of the information for each plot
Liikmesriigid kasutavad iga proovitüki kohta komisjonile andmete edastamiseks 14. peatükis esitatud vorme 3–8.
The inventory of foliar chemistry in accordance with Article 6(a) shall be carried out on all Level II plots and shall be repeated on each individual plot in a two year interval.
Okaste ja lehtede seiret vastavalt artikli 6 punktile a viiakse läbi kõigil II astme proovitükkidel ning korratakse kõigil proovitükkidel iga kahe aasta järel.
The following provisions are based on technical recommendations of Expert Panel on Foliar Chemistry of the UNECE International Cooperative Programme on Assessment and Monitoring of Air Pollution Effects on Forests (ICP Forests).
Järgnevad sätted rajanevad metsale õhusaaste poolt avaldatava mõju hindamise ja seire ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelise koostööprogrammi (rahvusvaheline metsakoostööprogramm, ICP Forests) okaste ja lehtede keemilise koostisega tegeleva eksperdirühma tehnilistel soovitustel.
Inventory methodology
Seire metoodika
Date of sampling
Mõõtmisaeg
Deciduous species and larch: sampling shall be done when the new leaves are fully developed, and before the very beginning of the autumnal yellowing and senescence.
Heitlehised liigid ja lehis: proovid võetakse pärast uute lehtede moodustumist ning enne lehtede värvuse muutust ja lehtede langemist sügisel.
Evergreen species: sampling shall be done during the dormancy period.
Igihaljad liigid: proovid võetakse puhkeperioodil.
Member States are requested to define for each region, and inside each region for plains and mountains, the most convenient period for the sampling and analysis of the various species, and to keep to this period.
Liikmesriikidel soovitatakse iga piirkonna puhul ning selle siseselt ka tasandike ja mägialade puhul määrata eri puuliikidelt proovide võtmiseks ja nende analüüsimiseks sobivaim aeg ning sellest kinni pidada.
The foliage inventory shall be carried out for deciduous species and larch in summer 2005 and for evergreen species in winter 2005/2006.
Okaste ja lehtede seiret tehakse heitlehiste liikide ja lehise puhul 2005. aasta suvel ning igihaljaste puude puhul talvel 2005/2006.
The inventory shall be repeated on each individual plot in a two years interval.
Seiret korratakse kõigil proovitükkidel iga kahe aasta järel.
Selection of trees
Vaatluspuude valimine
Every second year, at least five trees of each main species present in the plot shall be sampled.
Igal teisel aastal võetakse proovid vähemalt viielt puult iga proovitüki peamise puuliigi kohta.
The numbers of trees needed for the sampling shall be selected in such a way that:
Proovivõtmiseks vajalikud puud valitakse nii, et:
the trees are different from those used for the crown assessment, in order to avoid that successive samplings introduce loss of foliage,
puid ei ole kasutatud puuvõrade hindamiseks, et järjestikune proovivõtmine ei põhjustaks okaste või lehtede kaotust,
in case the vitality assessment is restricted to the trees in the sub-plot, the trees for the foliage sampling shall be selected from the remaining part of the total plot.
kui puude elujõulisuse seire toimub väiksemal proovialal, valitakse okka-/leheproovide võtmiseks puud proovitüki ülejäänud osalt.
If no sub-plot is used the trees for sampling shall be selected from the trees in the buffer zone.
Kui väiksemat prooviala ei kasutata, valitakse proovivõtupuud puhvervööndist.
In this case the trees selected for sampling in the buffer zone shall be given a special number,
Sellisel juhul antakse puhvervööndi proovivõtupuudele erinumbrid,
the trees belong to the predominant and dominant classes (forest with closed canopy) or to the trees with average height ±20 % (forest with open canopy),
puud kuuluvad ülevalitsevasse või valitsevasse klassi (võrastiku liitusega mets) või on nende keskmine kõrgus ±20 % (võrastiku liituseta mets),
the trees are in the vicinity of the locations where soil samples were taken for analysis; however care shall be taken that the main roots of the sample trees have not been damaged by soil sampling,
puud asuvad nende paikade läheduses, kust on analüüsimiseks võetud mullaproove; tuleb siiski silmas pidada, et mullaproovide võtmisel ei ole proovivõtupuude peajuuri vigastatud,
the trees are representative of the mean defoliation level of the plot (±5 % of the mean foliage loss),
puud on vastava proovitüki keskmise defoliatsiooniastmega (±5 % keskmisest okaste/lehtede kaotusest),
the trees are representative of the sanitary status of the plot.
puud esindavad proovitüki sanitaarseisundit.
The same sample trees shall be sampled over the years; the trees shall be numbered.
Järgmistel aastatel kasutatakse samu vaatluspuid ja need nummerdatakse.
To avoid damage to the sample trees, it is allowed to alternate between two sets of five trees, when necessary.
Vaatluspuude vigastamise vältimiseks on vajaduse korral lubatud kasutada vaheldumisi kaht viiest puust koosnevat rühma.
Each set shall respond to the above conditions.
Mõlemad rühmad peavad vastama eespool esitatud tingimustele.
Only trees of the main species shall be sampled (see Annex I, Chapter 15, item 16).
Proove võetakse ainult peamistesse puuliikidesse kuuluvatelt puudelt (vt I lisa 15. peatüki punkti 16).
Trees which are used for the sampling of foliage shall be assessed on crown condition, using the existing or the specially assigned numbers.
Proovivõtmiseks valitud puudel hinnatakse ka võra seisundit, kasutades juba olemasolevaid numbreid või selleks pandud erinumbreid.
General information
Üldandmed
The following information shall be collected:
Esitada tuleb järgmised andmed:
data of sampling and analysis;
proovivõtmise ja analüüsi tegemise aeg,
tree species.
puuliik.
Selection and quantity of leaves and needles
Okaste ja lehtede valimine ja kogus
The trees in the plot shall not be felled, which may influence the sampling method of leaves or needles.
Proovitükil puid ei langetata, sest see võib avaldada mõju proovivõtumeetoditele.
It is important that sampled leaves or needles have developed in full light.
Proovilehed ja -okkad peavad olema moodustunud täielikus päevavalguses.
The sampled leaves or needles shall be taken from the upper third of crown, but not from the very first whorls in the conifers;
Proovilehed ja -okkad võetakse puuvõra ülemisest kolmandikust, kuid okaspuude puhul mitte kõige ülemistest männastest.
For deciduous species, sampling shall be done on current year leaves or needles.
Heitlehiste liikide puhul võetakse proovid jooksva aasta lehtedest ja okastest.
For evergreen species, sampling shall be done of both the current year needles or leaves and the second year needles or leaves (current + 1).
Igihaljaste liikide puhul võetakse proove nii jooksva kui ka eelmise aasta okastest ja lehtedest (jooksev aasta + 1).
For Larix sp. and Cedrus sp. samples are taken of the short twigs of the previous year.
Larix sp. ja Cedrus sp. puhul võetakse proovid eelmise aasta lühikestelt okstelt.
In general, sampling shall be carried out in such a way that all the orientations are represented in the set of sample trees.
Proovivõtmiseks kasutatavad vaatluspuud tuleb tavaliselt valida kõigist ilmakaartest.
If necessary it is allowed to sample different orientations on each tree of the sample set.
Vajaduse korral võib võtta valimisse kuuluvalt vaatluspuult proove eri ilmakaartest.
In special sites with evident influence of one orientation (e.g. steep slopes or strong dominant wind) only one orientation is sampled, which always has to be the same.
Eritingimustega kasvukohtades, kus ühe ilmakaare mõju on ilmne (näiteks järsud nõlvad või valdavalt ühest suunast puhuv tugev tuul), võetakse proovid alati ainult ühest ilmakaarest.
In such cases, it is necessary to document the orientation.
Sellisel juhul tuleb märkida, et proov on võetud sellest ilmakaarest.
For the analysis of major elements and Fe, Mn, Zn, Cu, the recommended quantity is 30 grams of fresh needles or leaves for each sampled age class.
Põhielementide ning Fe, Mn, Zn ja Cu määramiseks on soovitatav analüüsida igas vanuseklassis 30 grammi värskeid okkaid või lehti.
Each country may decide to sample a larger quantity of leaf material, according to the need of its own analytical methods, or in order to conserve samples for the future.
Liikmesriigid võivad võtta proove suuremast lehtede ja okaste kogusest, kui seda nõuavad nende analüüsimeetodid või kui nad soovivad proove säilitada edaspidisteks analüüsideks.
Means of sampling
Proovivõtumeetodid
As trees cannot be felled, any convenient way of sampling, taking into consideration kind and size of stands etc., is acceptable, provided that it does not lead to contamination of the sample, to heavy tree damage, or to risks for the sampling team.
Kuna puude langetamine on keelatud, võib puistu laadi ja suurust arvesse võttes kasutada kõiki sobivaid proovivõtumeetodeid, tingimusel et need ei põhjusta proovide saastumist, raskeid kahjustusi puudele ega ohusta proovivõtmises osalevaid inimesi.
Pre-treatment before sending the samples to the laboratories for analysis
Proovide töötlemine enne laborisse saatmist
At least five trees of each main species present in the plot are sampled; the five samples are individually preserved in bags; for analysis, a composite sample shall be made by mixing equal quantities of each of the five samples (in case the five trees are analysed individually, the mean value is calculated for each element).
Proovid võetakse vähemalt viielt puult igast peamisest puuliigist proovitükil; kõik viis proovi säilitatakse eraldi kottides. Analüüsimiseks valmistatakse liitproov, segades omavahel võrdsed kogused kõigist viiest proovist (kui kõnealust viit puud analüüsitakse eraldi, arvutatakse iga elemendi puhul keskmine väärtus).
Great care shall be taken to clearly mark each sample (forest, number of plot, species, age of needles, etc.) before sending it to the laboratory for analysis.
Enne laborisse saatmist tuleb kõik proovid korralikult märgistada (mets, proovitüki number, puuliik, okaste vanus jne).
These identifications shall be given outside the bag (directly on the bag by indelible ink, or by clasping a label on the bag).
Need andmed märgitakse koti peale (kustutamatu tindiga otse koti pinnale või koti külge kinnitatud etiketile).
Treatment before analysis
Analüüsieelne töötlemine
The determination of the mass of 100 leaves or 1000 needles, as well as the shoot mass, shall be used for the intensive and continuous surveillance on the permanent observation plots and the current year shoot.
Püsiproovitükkidel tehtavaks pidevaks intensiivseireks ja jooksva aasta võrsete seireks on soovitatav määrata kindlaks 100 lehe või 1000 okka mass ning võrsete mass.
It is not necessary to cut the petioles of the leaves but in case of compound leaves it may be advisable to detach the small leaves from the axis if this has not been done in the forest.
Leherootse ei ole vaja lehtede küljest ära lõigata, kuid liitlehtede puhul on siiski soovitatav väikesed lehed pearootsust eraldada, kui seda pole metsas tehtud.
To avoid contamination, no powdered plastic gloves shall be used.
Proovide saastumise vältimiseks ei tohi kasutada talgitatud kummikindaid.
It is not necessary to systematically wash the samples, but it may be advisable in regions with a high level of air pollution or near the sea.
Kõiki proove ei ole vaja alati pesta, kuid seda on soovitatav teha suure õhusaastega või mereäärsetest piirkondadest võetud proovide puhul.
The samples shall be washed with water without any additions.
Proove pestakse veega, kuhu ei lisata mingeid lisaaineid.
Oven drying shall be done at no more than 80 °C for at least 24 hours.
Proove kuivatatakse kuivatusahjus vähemalt 24 tundi maksimaalselt 80 °C juures.
The needles shall be removed from the twigs with the same precautions as for detaching the small leaves from their axis.
Okkad eemaldatakse okstest sama ettevaatlikult nagu väikesed lehed pearootsust.
Chemical analyses
Keemiline analüüs
Only the total element concentration is determined.
Määratakse ainult elementide kogusisaldus.
The foliage inventory will distinguish between mandatory and optional parameters (see list below)
Okastiku ja lehestiku seires eristatakse kohustuslikke ja valikparameetreid (vt järgnevalt esitatud loetelu).
Mandatory parameters
Kohustuslikud parameetrid
Optional parameters
Valikparameetrid
Nitrogen (N)
Lämmastik (N)
Sulphur (S)
Väävel (S)
Phosphorus (P)
Fosfor (P)
Lead (Pb)
Plii (Pb)
Boron (B)
Boor (B)
Member States shall use formats established by forms 9, 10 and 11 set out in Chapter 14 for the transmission to the Commission of the information for each plot.
Liikmesriigid kasutavad iga proovitüki kohta komisjonile andmete edastamiseks 14. peatükis esitatud vorme 9, 10 ja 11.
The measurements of increment changes in accordance with Article 6(a) shall be carried out on all plots in the dormancy period.
Juurdekasvu muutuste mõõtmine vastavalt artikli 6 punktile a tehakse kõikidel proovitükkidel puhkeperioodil.
The reference for the first inventory under Regulation (EC) 2152/2003 shall be dormancy period of the winter 2004/2005 and shall be repeated in a five year interval.
Esimene määruse (EÜ) nr 2152/2003 kohane mõõtmine toimub 2004.–2005. aasta talvisel puhkeperioodil ning seda korratakse iga viie aasta järel.
The following provisions are based on technical recommendations of Expert Panel on Forest growth of the UN/ECE International Cooperative Programme on Assessment and Monitoring of Air Pollution Effects on Forests (ICP Forests).
Järgnevad sätted rajanevad metsale õhusaaste poolt avaldatava mõju hindamise ja seire ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelise koostööprogrammi (rahvusvaheline metsakoostööprogramm, ICP Forests) metsakasvu eksperdirühma tehnilistel soovitustel.
The measurement of the growth is divided into two parts:
Kasvuparameetreid mõõdetakse kahes osas:
periodic measurements on tree parameters (mandatory all five years),
puu parameetrite perioodiline mõõtmine (kohustuslik kõigil viiel aastal),
tree ring analysis by means of increment cores and stem discs (optional).
aastarõngaanalüüs puursüdamike ja tüve läbilõikepinna kaudu (valikuline).
The methodologies described here are inappropriate for maquis and similar vegetation types.
Käesolevas lisas kirjeldatud meetodeid ei kasutata makjate ja muude samalaadsete taimkatteliikide puhul.
Member States are free to carry out, in addition to the periodic measurements on tree parameters, permanent continuous girth band measurements.
Lisaks perioodilistele puu parameetrite mõõtmistele võivad liikmesriigid teha pidevaid ümbermõõdu mõõtmisi.
Date of measurements
Mõõtmisaeg
Measurements shall be done during the dormancy period.
Mõõtmised tuleb teha puhkeperioodil.
In principle all trees in the total plot shall be monitored.
Seire hõlmab kõiki proovitükil kasvavaid puid.
In the case that the plot has many trees (e.g. dense stands), a sub-plot may have been defined to be used for the tree assessment.
Kui proovitükil on palju puid (näiteks tihe puistu), võib hindamise teha väiksemal proovialal.