natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They will also wish to reflect on how to take into account other EU-level strategies, such as the Action Plan for Organic Food and Farming, the commitment to increased use of renewable energy resources [8], the need to develop a medium- and long-term EU strategy to combat climate change [9], and the need to anticipate the likely effects on farming and forestry, the EU Forestry Strategy and Action Plan (which can help deliver on both the growth and employment and the sustainability objectives) and the priorities set out in the Sixth Community Environment Action Programme laid down by Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council [10], particularly those priorities identified as requiring thematic environmental strategies (soil protection, protection and conservation of the marine environment, the sustainable use of pesticides, air pollution, urban environment, the sustainable use of resources, and waste recycling).
Liikmesriigid peaksid mõtlema ka sellele, kuidas oleks võimalik võtta arvesse teisi ELi tasandi strateegiaid, nagu mahetoidu ja -põllunduse tegevuskava, kohustust taastuvenergia suuremaks kasutamiseks, [8] vajadust välja arendada keskmise pikkusega ja pikaajaline ELi strateegia kliimamuutustega võitlemiseks [9] ja vajadust näha ette tõenäolist mõju põllumajandusele ja metsandusele, ELi metsandusstrateegiat ja tegevuskava (mis saavad aidata nii majanduskasvu ja tööhõive kui ka säästvuse eesmärkide täitmisel) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1600/2002/EÜ [10] vastu võetud kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis esitatud prioriteete, eelkõige neid, mis mille jaoks on vaja temaatilisi keskkonnaalaseid strateegiaid (pinnase kaitse, merede säästev kasutamine ja mere ökosüsteemide säilitamine, pestitsiidide säästev kasutamine, õhusaaste, linnakeskkond, ressursside säästev kasutamine ja jäätmekäitlus.
Several means are available at EU and Member State level to improve governance and policy delivery.
ELi ja liikmesriikide tasandil on kättesaadavad mitmed meetmed juhtimise ja poliitika elluviimise parandamiseks.
Technical assistance can be used to build up European and national networks for rural development, as a platform for exchange of best practice and expertise on all aspects of policy design, management and implementation between stakeholders.
Euroopa ja riiklike maaelu arendamise võrgustike ülesehitamiseks saab tehnilist abi kasutada platvormina parimate kogemuste ja arvamuste vahetamiseks kõikides poliitika kujundamise, haldamise ja rakendamise aspektides sidusrühmade vahel.
Information and publicity to ensure early involvement of the different actors will need to be considered in the preparation of the national strategies and worked out for the later stages of implementation.
Riiklike strateegiate ettevalmistamisel tuleb arvesse võtta teavitamis- ja avalikustamismeetmeid, et tagada erinevate tegevisikute varane kaasamine, ning välja töötada kõnealused meetmed hilisemate rakendusetappide jaoks.
Complementarity between Community instruments
Ühenduse rahastamisvahendite vastastikune täiendavus
The synergy between structural, employment and rural development policies needs to be encouraged.
Soodustada tuleb koostoimet struktuuri-, tööhõive- ja maaelu arengupoliitika vahel.
In this context, Member States should ensure complementarity and coherence between actions to be financed by the European Regional Development Fund, the Cohesion Fund, the European Social Fund, the European Fisheries Fund and the EAFRD on a given territory and in a given field of activity.
Sellega seoses peaksid liikmesriigid tagama Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Kalandusfondi ja EAFRDst rahastatavate tegevuste vastastikuse täiendavuse ja kooskõla.
The main guiding principles as regards the demarcation line and the coordination mechanisms between actions supported by the different funds should be defined in the national strategic reference framework and the national strategy plan.
Peamised juhtpõhimõtted eri fondide toetatavate meetmete piiritlemise ja nende kooskõlastusmehhanismide osas tuleks määratleda riiklikus strateegilises viiteraamistikus/riikliku strateegia kavas.
For infrastructure investments, the scale of intervention could be a guiding principle.
Infrastruktuuri investeeringute puhul peaks üheks juhtpõhimõtteks olema sekkumise ulatus.
For example, for investments in transport and other infrastructure at Member State, regional or subregional level, cohesion policy instruments would be used, while at the local level the basic services measure under axis 3 could be used, ensuring the link between local and regional levels.
Näiteks peaks transporti ja teistesse infrastruktuuridesse liikmesriigi, piirkonna või alampiirkonna tasandil tehtavate investeeringute puhul kasutama ühtekuuluvuspoliitika vahendeid, samal ajal kui puhtalt kohalikul tasandil võiks kasutada põhiteenuste meedet 3. telje alusel, tagades seose kohaliku ja piirkondliku tasandi vahel.
As regards the development of human capital, support under rural development would target farmers and the economic actors involved in the diversification of the rural economy.
Inimkapitali arengu osas oleks maaelu arengu alusel antav toetus suunatud põllumajandustootjatele ja majanduses tegevatele isikutele, kes on kaasatud maapiirkondade majanduse mitmekesistamisse.
The population of rural areas could receive support as part of an integrated, bottom-up approach.
Maapiirkondade elanikkond saaks toetust ühtse altpoolt tuleva algatuse (nn bottom-up approach) raames.
Actions in these fields should be implemented in full compliance with the objectives of the European Employment Strategy, as set out in the Integrated Guidelines for Growth and Jobs, and coherent with the actions taken under the national reform programmes in the framework of the Lisbon process.
Nendes valdkondades tuleks meetmeid rakendada täielikus vastavuses Euroopa tööhõivestrateegia eesmärkidega, nagu on sätestatud majanduskasvu ja tööhõive ühtsetes suunistes ning vastavalt Lissaboni protsessi raames riiklike reformiprogrammide alusel võetud meetmetele.
The Education and Training 2010 work programme seeks to achieve the education and the training side of the Lisbon goals.
Tööprogrammi “Haridus ja koolitus 2010” eesmärk on saavutada hariduse ja koolitusega seotud Lissaboni eesmärgid.
Lifelong learning is at the heart of this programme and applies to all levels and types of education and training, including the agricultural, forestry and agrifood sectors.
Elukestva õppe filosoofia on selle programmi keskmeks ning kehtib kõikide hariduse ja koolituse tasemete ja tüüpide puhul, sealhulgas põllumajanduses, metsanduses ning põllumajandus- ja toiduainesektoris.
THE REPORTING SYSTEM
ARUANDLUSSÜSTEEM
Regulation (EC) No 1698/2005 foresees strategic monitoring of the Community and national strategies.
Määrusega (EÜ) nr 1698/2005 nähakse ette ühenduse ja liikmesriikide strateegiate strateegiaseire.
The basis for reporting on progress will be the common framework for monitoring and evaluation, to be established in cooperation with the Member States.
Arenguaruannete esitamise aluseks on ühine seire- ja hindamisraamistik, mis kehtestatakse koostöös liikmesriikidega.
The framework will provide a limited number of common indicators and a common methodology.
Selle raamistikuga sätestatakse piiratud arv ühiseid näitajaid ja ühine metoodika.
It will be supplemented by programme-specific indicators to reflect the character of each programme area.
Seda täiendatakse programmispetsiifiliste näitajatega, et peegeldada iga programmi valdkonna olemust.
A common set of indicators will allow aggregation of outputs, results and impacts at EU level and help assess progress in achieving Community priorities.
Ühiste näitajate kogum lubab väljundite, tulemuste ja mõjude koondamist ELi tasandil ning aitab hinnata edu ühenduse prioriteetide saavutamisel.
Baseline indicators defined at the start of the programming period will allow for assessment of the initial situation and form the basis for the development of the programme strategy.
Programmiperioodi alguses määratletud etalonnäitajad lubavad hinnata lähteolukorda ning on aluseks programmi strateegia väljaarendamisel.
Evaluation activities will take place on an ongoing basis, comprising at programme level ex ante, mid-term, and ex post evaluation, as well as other evaluation activity considered useful for improving programme management and impact.
Hindamine toimub jooksvalt ning koosneb eel-, vahe- ja järelhindamisest programmi tasandil ning muust hindamistegevusest, mis on programmi haldamise ja mõju parandamiseks kasulik.
These will be accompanied by thematic studies and synthesis evaluations at Community level, as well as by the activities of the European network for rural development as a platform for exchange and capacity building for evaluation in Member States.
Nende hindamistega kaasnevad temaatilised uuringud ja sünteeshinnangud ühenduse tasandil ning Euroopa maaelu arendamise võrgustiku tegevus kui platvorm liikmesriikides kogemuste vahetamiseks ja hindamise suutlikkuse suurendamiseks.
The exchange of good practices and the sharing of evaluation results can contribute significantly to the effectiveness of rural development.
Heade tavade vahetamine ning hindamistulemuste jagamine annab märkimisväärse panuse maaelu arengu tõhususse.
In this respect, the European network should play a central role in facilitating contacts.
Selles osas peaks Euroopa võrgustik mängima keskset rolli kontaktide hõlbustamisel.
Presidency conclusions of the European Councils of Luxembourg (12 and 13 December 1997), Berlin (24 and 25 March 1999) and Brussels (24 and 25 October 2002).
Luxembourg’i (12. ja 13. detsembril 1997), Berliini (24. ja 25. märtsil 1999) ja Brüsseli (24. ja 25. oktoobril 2002) Euroopa ülemkogude eesistujariikide järeldused.
The OECD definition is based on the share of population living in rural communes (i.e. with less than 150 inhabitants per km2) in a given NUTS III region.
OECD määratlus põhineb elanikkonna osal, kes elab maapiirkondades asuvates valdades (st vähem kui 150 elanikku km2 kohta) antud NUTS III piirkonnas.
See Extended Impact Assessment — SEC(2004) 931.
Vt mõju laiendatud hindamine – SEK(2004) 931.
This is the only internationally recognised definition of rural areas.
See on maapiirkondade ainus rahvusvaheliselt tunnustatud määratlus.
However, in some cases, it does not fully take into account the population living in more densely populated rural areas, particularly in peri-urban zones.
Siiski ei võta see teatavatel juhtudel arvesse tihedamalt asustatud maapiirkondade elanikkonda, eelkõige linnalähedastes piirkondades.
In the context of these guidelines, it is used only for statistical and descriptive purposes.
Nende suunistega seoses on seda kasutatud üksnes statistilistel ja kirjeldavatel eesmärkidel.
As measured by GDP at purchasing power parity.
Mõõdetuna SKTs ostujõu pariteedi järgi.
Presidency conclusions of the European Council of Brussels (22 and 23 March 2005).
Brüsseli Euroopa Ülemkogu (22. ja 23. märtsil 2005) eesistujariigi järeldused.
Presidency conclusions of the European Council of Brussels (16 and 17 June 2005).
Brüsseli Euroopa Ülemkogu (16. ja 17. juunil 2005) eesistujariigi järeldused.
The work of the Standing Committee on Agricultural Research should also be taken into account in this context.
Selles kontekstis tuleks arvesse võtta ka alalise põllumajandusuuringute komitee tööd.
Directive as amended by Decision No 2455/2001/EC (OJ L 331, 15.12.2001, p. 1).
Direktiivi on muudetud otsusega 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).
Presidency conclusions of the European Council of Brussels (25 and 26 March 2004).
Brüsseli Euroopa Ülemkogu 25. ja 26. märtsil 2004) eesistujariigi järeldused.
The EU is the world’s largest producer of food and beverages, with combined production estimated at EUR 675 billion.
EL on maailma suurim toiduainete ja jookide tootja kogutoodanguga hinnanguliselt 675 miljardit eurot.
However, the sector remains highly polarised and fragmented in terms of size, with significant opportunities and threats for firms.
Suuruselt jääb see sektor siiski väga polariseerunuks ja killustatuks, sisaldades märkimisväärseid võimalusi ja ohte ettevõtjate jaoks.
on the principles, priorities and conditions contained in the Accession Partnership with Croatia and repealing Decision 2004/648/EC
mis käsitleb Horvaatiaga loodava ühinemispartnerluse põhimõtteid, prioriteete ja tingimusi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/648/EÜ
Having regard to Council Regulation (EC) No 533/2004 of 22 March 2004 on the establishment of Partnerships in the framework of the Stabilisation and Association Process [1], and in particular Article 1a and Article 2 thereof,
võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 533/2004 Euroopa partnerluse loomise kohta stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames, [1] eriti selle artikleid 1a ja 2,
The Thessaloniki European Council of 19 and 20 June 2003 endorsed the introduction of the Partnerships as a means of materialising the European perspective of the Western Balkan countries within the framework of the Stabilisation and Association Process.
ja 20. juunil 2003 Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks Euroopa partnerluste kasutuselevõtu Lääne-Balkani riikide Euroopa-suunaliste tulevikuväljavaadete elluviimise vahendina stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames.
Regulation (EC) No 533/2004 provides that the Council is to decide on the principles, priorities and conditions to be contained in the Partnerships, as well as any subsequent adjustments.
Määruses (EÜ) nr 533/2004 on sätestatud, et Euroopa partnerluse põhimõtteid, prioriteete ja tingimusi ning mis tahes hilisemaid muudatusi käsitlevaid otsuseid teeb nõukogu.
The Council adopted on 13 September 2004 a European Partnership with Croatia [2].
septembril 2004. aastal võttis nõukogu vastu otsuse luua Euroopa partnerlus Horvaatiaga. [2]
On 3 October 2005, the Member States started negotiations with Croatia on its accession to the European Union.
oktoobril 2005. aastal alustasid liikmesriigid Horvaatiaga läbirääkimisi viimase ühinemiseks Euroopa Liiduga.
The advancement of the negotiations will be guided by Croatia’s progress in preparing for accession, which will be measured, inter alia, against the implementation of the Partnership, as regularly revised.
Läbirääkimiste edukus sõltub Horvaatia ühinemiseks valmistumisel tehtavatest edusammudest, mida mõõdetakse muu hulgas korrapäraselt läbivaadatava partnerluse rakendamise põhjal.
It is therefore appropriate to adopt an Accession Partnership which updates the current Partnership in order to identify renewed priorities for further work, on the basis of the findings of 2005 Progress Report on Croatia’s preparations for further integration with the European Union.
Seega on asjakohane vastu võtta ühinemispartnerlus, millega ajakohastatakse praegust partnerlust, et kindlaks määrata uuendatud prioriteedid edaspidiseks tegevuseks tulenevalt 2005. aasta eduaruande järeldustest Horvaatia ettevalmistuste kohta edasiseks lõimumiseks Euroopa Liiduga.
Regulation (EC) No 533/2004 stated that the follow-up to the Accession Partnerships will be ensured within the framework of the mechanisms established under the Stabilisation and Association Process.
Määruse (EÜ) nr 533/2004 kohaselt tagatakse ühinemispartnerluse rakendamise järelmeetmed stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi alusel kehtestatud mehhanismide raames.
In order to prepare for further integration with the European Union, Croatia is expected to develop a plan with a timetable and specific measures to address the priorities of this Accession Partnership.
Euroopa Liiduga edasise integreerumise ettevalmistamiseks peaks Horvaatia töötama välja plaani, mis sisaldab täpset ajakava ja konkreetseid meetmeid, mida ta kavatseb võtta kõnealuse Euroopa ühinemispartnerluse prioriteetide täitmiseks.
Decision 2004/648/EC should therefore be repealed,
Otsus 2004/648/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,
In accordance with Article 1a of Regulation (EC) No 533/2004, the principles, priorities and conditions in the Accession Partnership with Croatia are set out in the Annex hereto which forms an integral part of this Decision.
Vastavalt määruse (EÜ) nr 533/2004 artiklile 1a on Horvaatia ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused esitatud käesoleva otsuse lisas, mis moodustab käesoleva otsuse lahutamatu osa.
The implementation of the Accession Partnership shall be examined through the mechanisms established under the Stabilisation and Association Process, notably the annual Progress Reports presented by the Commission.
Ühinemispartnerluse rakendamist jälgitakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames loodud mehhanismide, eelkõige komisjoni esitatud iga-aastaste eduaruannete põhjal.
Decision 2004/648/EC shall be repealed.
Otsus 2004/648/EÜ tunnistatakse kehtetuks.
Regulation as amended by Regulation (EC) No 269/2006 (OJ L 47, 17.2.2006, p. 7).
Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 269/2006 (ELT L 47, 17.2.2006, lk 7).
Council Decision 2004/648/EC of 13 September 2004 on the principles, priorities and conditions contained in the European Partnership with Croatia (OJ L 297, 22.9.2004, p. 19).
Nõukogu 13. septembri 2004. aasta otsus 2004/648/EÜ Horvaatiaga loodavas Euroopa partnerluses sisalduvate põhimõtete, prioriteetide ja tingimuste kohta (ELT L 297, 22.9.2004, lk 19).
CROATIA: ACCESSION PARTNERSHIP 2005
HORVAATIA 2005. AASTA ÜHINEMISPARTNERLUS
The Thessaloniki European Council endorsed the introduction of the Partnerships as a means to materialise the European perspective of the Western Balkan countries within the framework of the Stabilisation and Association Process.
Euroopa Ülemkogu Thessalonikis kiitis heaks Euroopa partnerluste kasutuselevõtu Lääne-Balkani riikide Euroopa-suunaliste tulevikuväljavaadete elluviimise vahendina stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi raames.
A European Partnership with Croatia was adopted by the Council on 13 September 2004.
Nõukogu võttis Horvaatiaga loodava Euroopa partnerluse vastu 13. septembril 2004. aastal.
It is appropriate to adopt an Accession Partnership which updates the previous European Partnership on the basis of the findings of the 2005 Commission’s Progress Report on Croatia.
On asjakohane vastu võtta ühinemispartnerlus, millega ajakohastatakse eelmine Euroopa partnerlus komisjoni Horvaatiat käsitleva 2005. aasta eduaruande järelduste põhjal.
This new Accession Partnership identifies new priorities for action.
Asjaomases uues ühinemispartnerluses määratakse kindlaks uued tegevusprioriteedid.
The new priorities are adapted to the country’s specific needs and stage of preparation and will be updated as necessary.
Uued prioriteedid on kohandatud riigi konkreetsetele vajadustele ja ettevalmistustasemele ning neid ajakohastatakse vastavalt vajadusele.
The Accession Partnership also provides guidance for financial assistance to the country.
Ühinemispartnerluses sisaldab ka suuniseid Horvaatiale antava finantsabi kohta.
Croatia is expected to develop a plan including a timetable and specific measures to address the Accession Partnership priorities.
Horvaatialt oodatakse, et ta koostaks ühinemispartnerluse prioriteetide täitmiseks tegevuskava koos ajakava ja konkreetsete meetmetega.
The Stabilisation and Association Process remains the framework for the European course of the Western Balkan countries, all the way to their future accession.
Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess jääb Lääne-Balkani riikide Euroopa suunalise arengu raamistikuks kuni nende ühinemiseni tulevikus.
The main priorities identified for Croatia relate to its capacity to progress in preparing for accession, and in particular to its capacity to meet the criteria defined by the Copenhagen European Council of 1993 and the conditions set for the Stabilisation and Association Process, notably the conditions defined by the Council in its Conclusions of 29 April 1997 and 21 and 22 June 1999, the content of the final declaration of the Zagreb Summit of 24 November 2000 and the Thessaloniki Agenda, and the requirements of the negotiating framework adopted by the Council on 3 October 2005.
Horvaatia suhtes kindlaks määratud olulisemad prioriteedid on seotud tema suutlikkusega saavutada ühinemiseks ettevalmistumisel edu, eelkõige tema suutlikkusega täita 1993. aasta Kopenhaageni Euroopa Ülemkogu poolt kehtestatud kriteeriume ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessiks kehtestatud tingimusi, eriti nõukogu 29. aprilli 1997. aasta ja 21.–22. juuni 1999. aasta järeldustes kindlaksmääratud tingimusi, 24. novembri 2000. aasta Zagrebi tippkohtumise lõppdeklaratsiooni sisu ja Thessaloniki arengukava ning nõukogu poolt 3. oktoobril 2005. aastal vastu võetud läbirääkimiste raamistiku nõudeid.
The priorities listed in this Accession Partnership have been selected on the basis that it is realistic to expect that Croatia can complete them or take them substantially forward over the next few years.
Kõnealuses ühinemispartnerluses loetletud prioriteedid on valitud selle põhjal, et nende täitmist või märkimisväärset edu nende osas on reaalne Horvaatialt eeldada lähiaastate jooksul.
Taking into account the substantial costs required for the implementation and enforcement of the acquis as well as the complexity of the EU requirements in certain areas, this partnership does not include all important tasks at this stage.
Võttes arvesse kõigi acquis’ rakendamise ja jõustamisega seotud olulisi kulutusi ning ELi nõuete keerukust teatavates valdkondades, ei hõlma partnerlus sellel etapil veel kõiki tähtsaid ülesandeid.
Future partnerships will include further priorities in line with progress made by the country.
Edasise partnerluse raames võetakse täiendavaid prioriteete vastavalt riigi saavutatud edule.
Among the short term priorities, the key priorities have been identified and grouped together at the beginning of section 3.1.
Lühikese tähtajaga prioriteetide seast on olulisemad prioriteedid kindlaks määratud ning esitatud üheskoos jao 3.1 alguses.
The order of these key priorities does not imply a ranking in their importance.
Need prioriteedid ei ole esitatud tähtsuse järjekorras.
Key priorities
Esmased prioriteedid
Implement the strategy and action plan for judicial reform in consultation with interested bodies, including the adoption of necessary new legislation.
Parandada õigusasutuste reformi strateegiat ja tegevuskava konsulteerides huvitatud asutustega, sealhulgas vajalike uute õigusaktide vastuvõtmine.
Adopt and begin implementation of a national strategy for preventing and combating corruption and provide for the required coordination among the relevant government departments and bodies involved in its implementation, including making the Office for the Suppression of Corruption and Organised Crime fully operational.
Võtta vastu korruptsioonivastase võitluse ja korruptsiooni ennetamise riiklik strateegia ja asuda seda rakendama ning tagada rakendamisega seotud asjaomaste valitsusasutuste ja organite nõuetekohane koostöö (sealhulgas korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ameti täies ulatuses töölerakendamine).
Accelerate implementation of the Constitutional Law on National Minorities.
Tõhustada rahvusvähemusi käsitleva põhiseadusliku seaduse rakendamist.
In particular, urgently take steps to ensure proportional representation of minorities in local and regional self government units, in the State administration and judicial bodies, and in bodies of the public administration.
Eelkõige astuda koheseid samme vähemuste proportsionaalse esindatuse tagamiseks kohalikes ja piirkondlikes omavalitsusüksustes, riiklikes ametiasutustes ja õigusasutustes ning riiklikes haldusorganites.