natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cost of production was calculated on the basis of the weighted average of all types of the like product produced by the Community industry in the respective year.
Tootmiskulude arvutamisel võeti aluseks ühenduse tööstusharu poolt antud aastal toodetud samasuguse toote kõikide liikide kaalutud keskmine.
Cost of production increased between 2000 and 2001, but fell in 2002 before remaining relatively stable in the IP.
Ajavahemikul 2000–2001 tootmiskulud kasvasid, ent vähenesid 2002. aastal ning püsisid uurimisperioodi jooksul suhteliselt stabiilsena.
It did not follow the decrease in sales prices to the same extent in 2002 and the IP.
Tootmiskulude vähenemine ei olnud sama ulatuslik kui müügihindade langus 2002. aastal ja uurimisperioodi jooksul.
Cost of production (EUR per tonne)
Tootmiskulud (eurodes tonni kohta)
Profitability
Kasumlikkus
The overall profitability of the Community industry in respect of the product concerned was initially between 10 % and 15 % in 2000.
Ühenduse tööstusharu üldine kasumlikkus vaatlusaluse toote puhul jäi 2000. aastal esialgu vahemikku 10–15 %.
Profitability subsequently deteriorated and turned negative during the IP.
Järgnevalt kasumlikkus vähenes ja muutus uurimisperioodi jooksul negatiivseks.
This profitability relates to all types of the product concerned manufactured and sold by the Community industry in the Community.
Sellised kasumlikkuse näitajad on iseloomulikud ühenduse tööstusharu poolt ühenduses valmistatud ja müüdud vaatlusaluse toote kõikidele liikidele.
Profitability of Brilén was not taken into consideration in its first business year (2001) as it would have distorted the picture due to significant negative profitability during its start-up period of production of the like product.
Briléni kasumlikkust tema esimesel tegevusaastal (2001) ei arvestatud, kuna see oleks samasuguse toote tootmise käivitamisperioodi iseloomustanud märkimisväärse negatiivse kasumlikkuse tõttu tegelikku olukorda moonutanud.
Profitability (EC sales)
Kasumlikkus (müük EÜs)
22– be disclosed (see recital 65 above)
22– lu avalikustamisele (vt põhjendust 65)
It should be noted that one company claimed that their profitability would have been significantly worse if account had been taken of costs relating to underutilisation of their production facility.
Tuleb märkida, et üks ettevõte väitis, et tema kasumlikkus oleks oluliselt väiksem olnud, kui oleks arvesse võetud tema tootmisüksuse alakoormusest tulenevaid kulusid.
These additional costs, however, could not be taken into consideration as they were not sufficiently substantiated and could therefore not be verified.
Neid lisakulusid ei olnud siiski võimalik arvesse võtta, kuna nende kohta puudus piisav tõendusmaterjal ja seetõttu ei olnud neid võimalik kontrollida.
Investment in the business of the product concerned significantly decreased during the period considered.
Investeeringud vaatlusaluse tootega seotud äritegevusse vähenesid vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt.
It has to be noted that investments in 2000 were particularly high due to the expenses for building a new plant of one of the Community producers which accounts for roughly 50 % of all investments in that year.
Tuleb märkida, et 2000. aastal olid investeeringud iseäranis suured tänu ühe ühenduse tootja tehtud kulutustele uue tehase ehitamiseks. Kõnealused kulud hõlmasid umbes 50 % kõigist sellel aastal tehtud investeeringutest.
Detailed data is shown below:
Üksikasjalikud andmed on järgmised:
Investments (EUR ’000)
Investeeringud (tuhandetes eurodes)
18– be disclosed (see recital 65 above)
18– lu avalikustamisele (vt põhjendust 65)
Return on investment continually decreased during period considered, turning negative during the IP.
Investeeringutasuvus vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt ning muutus uurimisperioodi jooksul negatiivseks.
This decrease is in line with the deterioration of the overall profitability during the period considered.
Kõnealune vähenemine on kooskõlas üldise kasumlikkuse vähenemisega vaatlusaluse perioodi jooksul.
Cash Flow of the Community industry was relatively stable in 2000 and 2001 but deteriorated in 2002 and the IP, both in absolute values as well as expressed as a percentage of turnover.
Ühenduse tööstusharu rahakäive püsis 2000. ja 2001. aastal suhteliselt stabiilsena, ent vähenes 2002. aastal ja uurimisperioodi jooksul, seda nii absoluutarvudes kui väljendatuna protsentides käibest.
This development is in line with the development of the overall profitability during the period considered.
See muutus on kooskõlas üldise kasumlikkuse muutumisega vaatlusaluse perioodi jooksul.
Cash flow (EUR ’000)
Rahakäive (tuhandetes eurodes)
Cash flow expressed as percentage of turnover
Rahakäive, väljendatuna protsentides käibest
Both Community producers raise capital internally within the company group.
Mõlemad ühenduse tootjad hangivad kapitali kontsernisiseselt.
Investments and R&D expenses did not suffer significantly as a result of the negative profitability of the operations so far.
Tegevuse senine negatiivne kasumlikkus ei avaldanud märgatavat negatiivset mõju investeeringutele ning uurimis- ja arendustegevuse kuludele.
Employment decreased by 10 % during the period considered.
Tööhõive vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 10 % võrra.
Given that production increased over the period considered, the decrease in employment means that productivity, as measured by output per worker, has significantly increased by 16 % during the period considered.
Kuna tootmine vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes, osutab tööhõive vähenemine sellele, et tootlikkus, mida väljendatakse toodangumahus ühe töötaja kohta, on vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt suurenenud ning kasvanud 16 % võrra.
The increase in wage costs per worker is a result of collective bargaining at industry level and was less than the average inflation rate in the Community of 6,4 % during the period considered.
Palgakulude kasv töötaja kohta on tingitud kollektiivläbirääkimistest tööstusharu tasandil ning see oli väiksem kui 6,4 % suurune keskmine inflatsioonitempo ühenduses vaatlusaluse perioodi jooksul.
Labour costs per employee (in EUR)
Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)
Production per employee (tonnes/year)
Toodang töötaja kohta (tonnides aastas)
Magnitude of dumping
Dumpingumarginaali suurus
As concerns the impact on the Community industry of the magnitude of the actual margin of dumping, given the prices of the imports from Taiwan, this impact cannot be considered to be negligible even though volumes of the imports were limited.
Vaadeldes tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju ühenduse tööstusharule Taiwanist pärit toote impordihindasid silmas pidades, ei saa nimetatud mõju pidada ebaoluliseks, olgugi et impordimahud olid tagasihoidlikud.
Recovery from past dumping or subsidization
Toibumine varasemast dumpingust või subsideerimisest
In the absence of any information on the existence of dumping or subsidization prior to the situation assessed in the present proceeding, this issue is considered irrelevant.
Kuna puudub teave käesoleva menetluse käigus hinnatud olukorrale eelnenud varasema dumpingu või subsideerimise kohta, loetakse see küsimus ebaoluliseks.
Conclusion on injury
Järeldus kahju kohta
Between 2000 and the IP, the volume of the dumped imports of the product concerned originating in Taiwan increased significantly by 112 %.
Ajavahemikul aastast 2000 kuni uurimisperioodini kasvas Taiwanist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht olulisel määral, 112 % võrra.
However, as imports from Taiwan are relatively low in absolute figures, their share of the Community market increased by less than 2 %.
Ent kuna Taiwanist pärit impordi maht on absoluutarvudes suhteliselt väike, kasvas selle osakaal ühenduse turul vähem kui 2 % võrra.
The average prices of dumped imports from Taiwan were consistently lower than those of the Community industry during the period considered.
Vaatlusaluse perioodi jooksul olid Taiwanist pärit impordi keskmised dumpinguhinnad järjepidevalt madalamad kui ühenduse tööstusharu hinnad.
Moreover, during the IP, the prices of the imports from Taiwan undercut those of the Community industry.
Lisaks sellele lõid Taiwanist pärit toote impordihinnad uurimisperioodi jooksul ühenduse tööstusharu hinnad alla.
On a weighted average basis, price undercutting was in the IP close to 30 %.
Kaalutud keskmise põhjal arvutatud hinna allalöömise ulatus oli uurimisperioodi jooksul ligikaudu 30 %.
Some indicators experienced positive developments: over the period considered, production increased by 4 % and production capacity increased by 8 %, while stocks decreased by 12 %.
Mõned näitajad muutusid positiivses suunas: vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes tootmine 4 % võrra ning tootmisvõimsus 8 % võrra, samas kui varud kahanesid 12 % võrra.
Sales in the Community increased by 3 %, increasing the market share by 2 %.
Müük ühenduses kasvas 3 % võrra, mis suurendas turuosa 2 % võrra.
Production per employee increased by 16 % while labour costs per employee increased only by 4 % (below the average EU inflation rate of 6,4 % over the period considered).
Toodang töötaja kohta suurenes 16 % võrra, samas kui tööjõukulud töötaja kohta kasvasid vaid 4 % võrra (vähem kui 6,4 % suurune ELi keskmine inflatsioonitempo vaatlusalusel perioodil).
Other indicators show a deterioration in the situation of the Community industry over the period considered.
Muud näitajad annavad tunnistust ühenduse tööstusharu olukorra halvenemisest vaatlusaluse perioodi jooksul.
Over the period considered, the unit sales price declined by 13 % while the unit cost of production increased by 2 %, resulting in negative profitability.
Vaatlusalusel perioodil langes toodanguühiku müügihind 13 % võrra, samas kui ühiku tootmiskulud kasvasid 2 % võrra, mis tõi kaasa negatiivse kasumlikkuse.
The return on investments and the cash-flow from operating activities followed the same negative trend.
Investeeringutasuvus ja rahakäive äritegevusest järgisid samalaadset negatiivset suundumust.
Employment decreased by 10 % and investment declined by 49 % (largely due to the building of a new plant in 2000 which accounted for roughly 50 % of total investments in that year).
Tööhõive vähenes 10 % võrra ja investeeringud 49 % võrra (peamiselt ühe uue tehase ehitamise tõttu 2000. aastal, mille arvele langeb umbes 50 % kõigist sellel aastal tehtud investeeringutest).
In the light of the foregoing, it is concluded that the Community industry has suffered material injury within the meaning of Articles 3(1) and 3(5) of the basic Regulation.
Eespool öeldut silmas pidades on jõutud järeldusele, et ühenduse tööstusharu on algmääruse artikli 3 lõigete 1 ja 5 tähenduses kannatanud olulist kahju.
CAUSALITY
PÕHJUSLIK SEOS
In accordance with Articles 3(6) and 3(7) of the basic Regulation, the Commission examined whether the dumped imports from Taiwan have caused injury to the Community industry to a degree that enables it to be classified as material.
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 uuris komisjon, kas Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tööstusharule kahju sellisel määral, mida võib pidada oluliseks.
Known factors other than the dumped imports, which could at the same time be injuring the Community industry, were also examined to ensure that possible injury caused by these other factors was not attributed to the dumped imports.
Samuti uuriti dumpinguhinnaga impordi kõrval ka muude teadaolevate tegurite mõju, mis võiksid ühenduse tööstusharule samal ajal kahju tekitada, veendumaks selles, et nimetatud muude tegurite põhjustatud võimalikku kahju ei peeta dumpinguhinnaga impordist tulenevaks.
Effects of the dumped imports
Dumpinguhinnaga impordi mõju
During the period considered, the volume of dumped imports increased by 112 % and the price of dumped imports from Taiwan decreased by 29 %.
Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas dumpinguhinnaga impordi maht 112 % võrra ning Taiwanist pärit impordi dumpinguhind langes 29 % võrra.
The Community industry's prices dropped by 13 % over the same period, at a time when the costs of production increased by 2 % thereby triggering a deterioration of profitability (around 10-15 percentage points over the period considered).
Ühenduse tööstusharu hinnad langesid sama perioodi jooksul 13 % võrra, samas kui tootmiskulud suurenesid 2 % võrra, tuues kaasa kasumlikkuse vähenemise (umbes 10–15 protsendipunkti võrra vaatlusaluse perioodi jooksul).
The Community industry was, in fact, in a loss-making situation in the IP.
Õigupoolest oli ühenduse tööstusharu uurimisperioodi jooksul kahjumis.
Furthermore, the undercutting found was around 30 % on average during the IP.
Lisaks sellele tuvastati, et uurimisperioodi jooksul leidis aset hinna allalöömine keskmiselt ligikaudu 30 % ulatuses.
Under these circumstances, it was found that the dumped imports exerted a certain pressure on the Community industry’s prices and had some negative impact on the situation of the Community industry.
Selles olukorras leiti, et dumpinguhinnaga import avaldab ühenduse tööstusharu hindadele teatavat survet ning sellel on tuntav negatiivne mõju ühenduse tööstusharu olukorrale.
However, in assessing the effect of the dumped imports, it should also be considered that the volumes of dumped imports was always below 4 %, and that their market share increased over the period considered by less than two percentage points, remaining always below 4 %.
Dumpinguhinnaga impordi mõju hindamisel tuleb siiski arvestada ka asjaolu, et dumpinguhinnaga impordi maht oli alati väiksem kui 4 % ja selle turuosa kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul vähem kui kahe protsendipunkti võrra ning jäi alati väiksemaks kui neli protsenti.
In the light of these elements, it is difficult to establish with certainty the impact of the dumped imports on the injurious situation of the Community industry.
Neid üksikasju silmas pidades on raske täie kindlusega määratleda dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju ühenduse tööstusharu olukorrale.
Effects of other factors
Muude tegurite mõju
Imports originating in other countries
Import muudest riikidest
Imports from other third countries decreased from 60075 tonnes in 2000 to 51813 tonnes in the IP, for an overall decrease of 14 %.
Import muudest kolmandatest riikidest vähenes 60075 tonnilt 2000. aastal 51813 tonnini uurimisperioodil ehk kokku 14% võrra.
Imports from other third countries mainly originated in Belarus, Japan, Korea, South Africa, Switzerland and the USA, collectively accounting for 25 % of Community consumption.
Import muudest kolmandatest riikidest pärines peamiselt Valgevenest, Jaapanist, Koreast, Lõuna-Aafrika Vabariigist, Šveitsist ja USAst, kelle arvele langeb kokku 25 % ühenduse tarbimisest.
Although there are imports from a large number of other third countries, they individually account for less than 1 % of Community consumption during the period considered.
Ehkki mainitud riikide kõrval toimub import veel paljudest muudest kolmandatest riikidest, jääb iga sellise riigi arvele vaatlusaluse perioodi jooksul alla 1 % ühenduse tarbimisest.
All Types
Kõik tooteliigid
Price
Hind
Indexed
Indekseerituna
Imports not having a negative impact on the situation of the Community industry
Import, mis ei avaldanud negatiivset mõju ühenduse tööstusharu olukorrale
Imports originating in South Africa decreased by 7 % during the period considered.
Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit import vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 7 % võrra.
They only had a de minimis market share of 1,6 % during the IP and, based on Eurostat data, were not undercutting the Community industry prices during the IP either.
Kõnealune import hõlmas uurimisperioodi jooksul vaid 1,6 % suurust minimaalset turuosa ning samuti ei põhjustanud see Eurostati andmete kohaselt ühenduse tööstusharu hindade allalöömist uurimisperioodi jooksul.
Imports originating in Switzerland decreased by 28 % during the period considered, and, based on Eurostat data, were not undercutting the Community industry prices.
Šveitsist pärit import vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 28 % võrra ning ei põhjustanud Eurostati andmete kohaselt ühenduse tööstusharu hindade allalöömist.
In addition, they represented a moderate market share of 3,7 % during the IP.
Lisaks hõlmas see uurimisperioodi jooksul 3,7 % suurust mõõdukat turuosa.
Imports originating in the USA decreased by 51 % during the period considered, and, based on Eurostat data, were undercutting the Community industry prices during the IP by less than 5 %.
USAst pärit import vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 51 % võrra ning põhjustas Eurostati andmete kohaselt uurimisperioodi jooksul ühenduse tööstusharu hindade allalöömise vähem kui 5 % ulatuses.
In addition, they only had a de minimis market share of 1,5 % during the IP.
Lisaks hõlmas kõnealune import uurimisperioodi jooksul vaid 1,5 % suurust minimaalset turuosa.
The above findings are based on the available data, i.e. Eurostat statistics, which do not provide detailed information regarding the split of product types.
Eespool esitatud andmed põhinevad kättesaadaval teabel, s.o Eurostati statistikal, mis ei sisalda üksikasjalikke andmeid eraldi tooteliikide kohta.
However, it is concluded that, given the de minimis or moderate market shares held and the absence or low level of undercutting found, these imports from South Africa, Switzerland and the USA did not have a negative impact on the situation of the Community industry.
Sellele vaatamata on jõutud järeldusele, et arvestades tuvastatud minimaalset või mõõdukat turuosa ja hinna allalöömise madalat taset või selle puudumist, ei avaldanud selline import Lõuna-Aafrika Vabariigist, Šveitsist ja USAst ühenduse tööstusharu olukorrale negatiivset mõju.
Imports having a negative impact on the situation of the Community industry
Import, mis avaldas negatiivset mõju ühenduse tööstusharu olukorrale
Imports originating in Japan increased by 113 % during the period considered, but were initially at a very low level.
Jaapanist pärit import kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 113 % võrra, kuid oli algselt väga madalal tasemel.
They represented a market share of 2,4 % during the IP and, based on Eurostat data, were undercutting the Community industry prices during the IP by less than 8 %.
Kõnealune import hõlmas uurimisperioodi jooksul 2,4 % suurust turuosa ning põhjustas Eurostati andmeil uurimisperioodi jooksul ühenduse tööstusharu hindade allalöömise vähem kui 8 % ulatuses.
Imports originating in Belarus increased by 35 % during the period considered, but were initially at a low level.
Valgevenest pärit import kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 35 % võrra, kuid oli algselt madalal tasemel.
They represented a market share of 2,3 % during the IP, but were significantly undercutting the Community industry prices during the IP by around 30 %.
Kõnealune import hõlmas uurimisperioodi jooksul 2,3 % suurust turuosa, kuid põhjustas uurimisperioodi jooksul ühenduse tööstusharu hindade olulise allalöömise umbes 30 % ulatuses.
Imports originating in Belarus were subject to the investigation and the aforementioned result of the undercutting is the result of a detailed product comparison.
Valgevenest pärit importi käsitleti käesolevas uurimises ning eespool esitatud andmed hindade allalöömise kohta on saadud toodete üksikasjaliku võrdlemise teel.
Imports originating in Korea initially increased by 22 % between 2000 and 2001, but subsequently decreased by 36 %, for an overall drop of 14 %.
Ajavahemikul 2000–2001 kasvas Koreast pärit import 22 % võrra, ent vähenes seejärel 36 % võrra, vähenedes seega kokku 14 % võrra.
They represented a market share of 8,3 % during the IP and were undercutting the Community industry prices during the IP by around 5 %-15 %.
Kõnealune import hõlmas uurimisperioodi jooksul 8,3 % suurust turuosa ning põhjustas uurimisperioodi jooksul ühenduse tööstusharu hindade allalöömise umbes 5–15 % ulatuses.
Imports originating in Korea were subject to the investigation and the aforementioned result of the undercutting is the result of a detailed product comparison.
Koreast pärit importi käsitleti käesolevas uurimises ning eespool esitatud andmed hindade allalöömise kohta on saadud toodete üksikasjaliku võrdlemise teel.
It should be noted that dumped imports from Taiwan only account for less than 4 % of the EC market, while the combined market share of imports from Korea, Japan and Belarus and the non-dumped imports from Taiwan was about 13 %-14 %, i.e. almost around four times the share of the Taiwanese dumped imports.
Tuleb märkida, et Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import hõlmas vaid kuni 4 % EÜ turust, samas kui Koreast, Jaapanist ja Valgevenest pärit import ning Taiwanist pärit dumpinguta import hõlmas kokku umbes 13–14 % suuruse turuosa, mis seega ületas Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa ligi neljakordselt.
The imports from the four aforementioned sources undercut Community industry prices significantly.
Import neljast eespool nimetatud allikast põhjustas ühenduse tööstusharu hindade olulise allalöömise.
A type-by-type comparison between, on the one hand, the imports from Belarus, Korea and the non-dumped imports from Taiwan and, on the other hand, the sales of the Community industry has been done.
Viidi läbi tooteliikide vaheline võrdlus ühelt poolt Valgevenest ja Koreast pärit impordi ja Taiwanist pärit dumpinguta impordi ning teiselt poolt ühenduse tööstusharu müügi vahel.
This comparison showed that more of the imports from Belarus, Korea and the non-dumped imports from Taiwan compete directly with higher value Community products than the dumped imports from Taiwan.
Nimetatud võrdlus näitas, et Valgevenest ja Koreast pärit import ning Taiwanist pärit dumpinguta import konkureerib otseselt kõrgema väärtusega ühenduse toodetega suuremal määral kui Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import.
Thus, imports from Belarus, Korea and the non-dumped imports from Taiwan had a clear impact on the Community industry.
Seega avaldas Valgevenest ja Koreast pärit import ning Taiwanist pärit dumpinguta import selget mõju ühenduse tööstusharule.
On this basis, it was concluded that the volume and price effect of the imports from Korea, Japan, and Belarus and the non-dumped imports from Taiwan are such that it is no longer possible to establish a causal link between the dumped imports from Taiwan and the material injury suffered by the Community industry.
Sellest lähtuvalt jõuti järeldusele, et Koreast, Jaapanist ja Valgevenest pärit impordi ning Taiwanist pärit dumpinguta impordi maht ja mõju hindadele on põhjustanud olukorra, kus ei ole enam võimalik tuvastada põhjuslikku seost Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tööstusharule tekitatud olulise kahju vahel.
Indeed, in these circumstances the dumped imports from Taiwan cannot have played more than a peripheral role.
Õigupoolest oli Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordil sellises olukorras üksnes äärmiselt ebaoluline mõju.
Conclusion on causation
Järeldus põhjusliku seose kohta
The above analysis has properly distinguished and separated the effects of all the known factors on the situation of the Community industry from the injurious effects of the dumped imports.
Eespool kirjeldatud analüüsi käigus on kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tööstusharu olukorrale nõuetekohaselt eristatud ja lahutatud dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust.
The injury suffered by the Community industry is mainly due to a price depression caused by import prices from third countries which undercut those of the Community industry.
Ühenduse tööstusharule tekitatud kahju tuleneb peamiselt kolmandatest riikidest pärit toodete impordihindadest põhjustatud hinnasurutisest, mis tingis ühenduse tööstusharu hindade allalöömise.