natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Their role is distinct from that of the law enforcement authorities, since they do not investigate offences or arrest or prosecute offenders.
Nende roll erineb õiguskaitseorganite rollist, sest nad ei uuri õiguserikkumisi, ei vahista õigusrikkujaid ega võta neid vastutusele.
They may constitute centres of expertise providing guidance to ISPs as to what content might be illegal.
Nad võivad olla teabekeskusteks, mis juhendavad Interneti-teenuste pakkujaid ebaseadusliku infosisu määratlemisel.
The existing hotline network is a unique structure that would not have been set up without Community funding.
Olemasolev vihjeliinide võrk on ainulaadne struktuur ja seda ei oleks rajatud ilma ühenduse rahastamiseta.
As pointed out in the 2002 evaluation report for the Safer Internet Action Plan, the network has been very successful in expanding membership and has an international reach.
Nagu on märgitud Turvalisema Interneti tegevuskava 2002. aasta hindamisaruandes, on kõnealune võrk väga edukalt suurendanud liikmete arvu ja saavutanud rahvusvahelise ulatuse.
In order for the hotlines to develop their full potential, it is necessary to ensure Europe-wide coverage and cooperation, and to increase effectiveness through exchange of information, best practice and experience.
Et vihjeliinid saaksid oma võimalusi täieulatuslikult kasutada, on tarvis tagada võrgu üleeuroopaline levik ja koostöö ning suurendada tõhusust teabe, parimate tavade ja kogemuste vahetamise teel.
Community funds should also be used to raise public awareness of the hotlines, thereby making them more effective.
Ühenduse rahalisi vahendeid tuleks kasutada ka üldsuse vihjeliinide alase teadlikkuse tõstmiseks ja seega nende tõhusamaks muutmiseks.
Funding will be provided for hotlines, selected following a call for proposals, to act as nodes of the network and to cooperate with the other nodes within the European network of hotlines.
Rahastatakse ettepanekute esitamiskutsete alusel valitud vihjeliine, mis tegutsevad võrgukeskustena ja teevad koostööd teiste Euroopa vihjeliinide võrgukeskustega.
If necessary, telephone helplines could be supported, where children could raise concerns about illegal and harmful content on the Internet.
Vajadusel võiks toetada nõustamistelefone, mis võimaldavad lastel jagada oma muresid seoses Internetis leviva ebaseadusliku ja kahjuliku infosisuga.
For the purpose of evaluating the effectiveness of hotlines, several indicators should be taken into account.
Vihjeliinide tõhususe hindamiseks tuleks arvesse võtta mitmeid näitajaid.
Qualitative and quantitative data should be collected on the establishment and operation of hotlines, the number of national nodes, the geographical coverage in the Member States, the number of reports received, the number and level of experience of hotline staff, the reports forwarded for action to the public authorities and ISPs, and, to the extent available, action taken as a result, in particular the number and kind of web pages withdrawn by ISPs as a result of information provided by the hotlines.
Tuleks koguda kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid andmeid vihjeliinide loomise ja tegutsemise, riiklike keskuste arvu, liikmesriikide geograafilise hõlmatuse, saadud teadete arvu, vihjeliinide töötajate arvu ja nende kogemuste taseme, ametiasutustele ja Interneti-teenuste pakkujatele meetmete võtmiseks edastatud teadete kohta ning, võimalikul määral, selle tulemusel võetud meetmete, eelkõige nende veebilehtede arvu ja liigi kohta, mille Interneti-teenuste pakkujad on vihjeliinide poolt edastatud teabe alusel sulgenud.
Those data should be made public if possible and should be forwarded to the competent authorities.
Need andmed tuleks võimalusel avalikustada ja edastada pädevatele asutustele.
To ensure that the programme is effective, hotlines are required in all Member States and candidate countries where none currently exist.
Programmi tõhususe tagamiseks vajatakse vihjeliine kõikides liikmesriikides ja kandidaatriikides, kus need praegu puuduvad.
These new hotlines must be incorporated quickly and effectively into the existing European network of hotlines.
Need uued vihjeliinid tuleb kiiresti ja tõhusalt ühendada olemasoleva Euroopa vihjeliinide võrguga.
Incentives must be given to speed up the process of setting up hotlines.
Tuleb stimuleerida kiiret vihjeliinide asutamise protsessi.
Links between this network and hotlines in third countries (particularly in other European countries where illegal content is hosted and produced) should be promoted, enabling common approaches to be developed and know-how and best practice to be transferred.
Edendada tuleks sidemeid kõnealuse võrgu ja kolmandates riikides (eelkõige muudes Euroopa riikides, kus ebaseaduslikku infosisu hoitakse ja toodetakse) asuvate vihjeliinide vahel, et võimaldada ühiste lähenemisviiside väljatöötamist ning oskusteabe ja parimate tavade edasiandmist.
In accordance with national legislation, and where appropriate and necessary, mechanisms for cooperation between civilian hotlines and law enforcement authorities must be further improved, including, for example, the development of codes of conduct for such hotlines.
Vajaduse korral ja vastavalt siseriiklikele õigusaktidele tuleb jätkuvalt parandada tsiviilvihjeliinide ja õiguskaitseorganite vahelise koostöö mehhanisme, sealhulgas näiteks nimetatud vihjeliinide tegevusjuhendite väljatöötamist.
Where appropriate, there may be a need for hotline staff to receive legal and technical training.
Võib tekkida vajadus vihjeliinide töötajate õigusliku ja tehnilise koolituse järele.
Active participation by hotlines in networking and cross-border activities will be mandatory.
Vihjeliinide aktiivne osalemine võrkude loomises ja piiriüleses tegevuses muutub kohustuslikuks.
Hotlines should be linked to Member State initiatives, supported at national level and should be financially viable to ensure continued operation beyond the duration of this Programme.
Vihjeliinid tuleks siduda liikmesriikide algatustega, neid tuleks riiklikul tasandil toetada ja need peaksid olema rahaliselt elujõulised, et tagada tegevuse jätkumine pärast käesoleva programmi lõppemist.
Co-funding is intended for civilian hotlines and therefore will not be provided for hotlines run by the police.
Kaasrahastamine on ette nähtud tsiviilvihjeliinide puhul, seetõttu ei anta rahalist toetust politsei vihjeliinidele.
Hotlines will make clear to users the difference between their activities and those of public authorities, and will inform them of the existence of alternative ways of reporting illegal content.
Vihjeliinid selgitavad kasutajatele erinevust vihjeliinide ja ametiasutuste tegevuse vahel ning teavitavad kasutajaid ebaseaduslikust infosisust teatamise alternatiivsete võimaluste olemasolust.
In order to achieve maximum impact and effectiveness with available funding, the hotline network must operate as efficiently as possible.
Suurima mõju ja tulemuslikkuse saavutamiseks olemasolevate rahaliste vahenditega peab vihjeliinide võrk toimima võimalikult tõhusalt.
This can best be achieved by assigning a coordinating node to the network, which will facilitate agreement between the hotlines so as to develop European-level guidelines, working methods and practices which respect the limits of the national laws applying to the individual hotlines.
Seda saab kõige paremini saavutada, kui võrgule määrata koordineeriv keskus, mis hõlbustab vihjeliinide vahel kokkuleppele jõudmist, et töötada välja üksikute vihjeliinide suhtes kohaldatavate siseriiklike õigusaktidega kooskõlas olevad Euroopa tasandi suunised, töömeetodid ja kord.
The coordinating node will:
Koordineeriv keskus:
promote the network as a whole, so as to generate European-level visibility and raise public awareness thereof throughout the European Union, providing e.g. a single identity and entry point giving straightforward access to the appropriate national contact,
edendab võrku tervikuna, et muuta võrk nähtavaks Euroopa tasandil ja tõsta üldsuse sellealast teadlikkust kogu Euroopa Liidus, luues näiteks ühtse profiili ja sisenemispunkti, mis võimaldab otsest juurdepääsu asjaomasele siseriiklikule kontaktpunktile,
make contact with appropriate bodies with a view to completing the network’s coverage in the Member States and candidate countries,
võtab ühendust asjakohaste organitega võrgu leviku laiendamiseks liikmes- ja kandidaatriikides,
improve the operational effectiveness of the network,
parandab võrgu töö tulemuslikkust,
draw up best practice guidelines for hotlines and adapt them to new technology,
koostab vihjeliinidele parimate tavade juhendid ja kohandab neid uuele tehnoloogiale,
organise regular exchanges of information and experience between hotlines,
korraldab korrapärase kogemuste ja teabe vahetuse vihjeliinide vahel,
provide a pool of expertise for advice and a coaching process for start-up hotlines, particularly in candidate countries,
on nõuandvaks ja juhendavaks teabekeskuseks tegevust alustavatele vihjeliinidele, eelkõige kandidaatriikides,
ensure liaison with hotlines in third countries,
tagab ühendusepidamise kolmandate riikide vihjeliinidega,
maintain a close working relationship with the awareness-raising coordinating node (see point 4 below) so as to ensure the cohesion and effectiveness of overall programme operations and increase public awareness of the hotlines,
teeb tihedat koostööd teadlikkuse tõstmise koordineeriva keskusega (vt punkti 4 allpool), et tagada kõigi programmi tegevuste ühtsus ja tõhusus ning tõsta üldsuse vihjeliinidealast teadlikkust,
participate in the Safer Internet Forum and other relevant events, coordinating input/feedback from hotlines.
osaleb Turvalisema Interneti foorumil ja teistel asjakohastel üritustel, koordineerides vihjeliinide sisendit ja tagasisidet.
The coordinating node will monitor the effectiveness of hotlines and collect accurate and meaningful statistics on their operation (number and type of reports received, action taken and result, etc.).
Koordineeriv keskus jälgib vihjeliinide tõhusust ning kogub nende tegevuse kohta täpseid ja asjakohaseid statistilisi andmeid (saadud teadete arv ja liik, võetud meetmed, tulemused jne).
These statistics should be comparable across Member States.
Need statistilised andmed peavad olema liikmesriikide vahel võrreldavad.
The hotline network should ensure coverage of and the exchange of reports on the major types of illegal content of concern — extending beyond the area of child pornography.
Vihjeliinide võrk peaks tagama, et hõlmatakse murettekitava ebaseadusliku infosisu peamised liigid, ulatudes väljapoole lapsporno valdkonda, ja sellealaste teadete vahetamise.
Different mechanisms and expertise may be required to deal with other areas such as racist content, which might involve other types of node dealing with the various issues.
Muude valdkondadega nagu rassistliku infosisuga tegelemisel võib vaja minna erinevaid mehhanisme ja asjatundjate arvamusi, mis võib hõlmata teisi, erinevate teemadega tegelevaid keskusi.
Since the financial and administrative resources of the programme are limited, not all such nodes would necessarily receive funding, which might have to be concentrated on a reinforced role for the coordinating node in those areas.
Kuna programmi rahalised ja haldusvahendid on piiratud, ei rahastata tingimata kõiki selliseid keskusi; rahastamine võidakse koondada koordineeriva keskuse rolli tugevdamiseks nendel aladel.
ACTION 2: TACKLING UNWANTED AND HARMFUL CONTENT
MEEDE 2: SOOVIMATU JA KAHJULIKU INFOSISU TÕKESTAMINE
In addition to action to fight illegal content at its source, users, responsible adults where the users are minors, may need technical tools.
Lisaks ebaseadusliku infosisu vastu võitlemisele selle tekkekohas võib kasutajatel – alaealiste puhul vastutavatel täiskasvanutel – vaja minna tehnilisi vahendeid.
Accessibility to these tools may be promoted in order to enable users to make their own decisions on how to deal with unwanted and harmful content (user empowerment).
Võib edendada juurdepääsu sellistele vahenditele, et anda kasutajatele võimalus ise otsustada, kuidas käsitleda kahjulikku ja soovimatut infosisu (kasutaja vastutus).
Further funding should be provided to increase the information available on the performance and effectiveness of filtering software and services to allow users to make an informed choice.
Tuleks jätkata rahaliste vahendite eraldamist filtreerimistarkvara ja -teenuste toimet ja tõhusust käsitleva kättesaadava teabe hulga suurendamiseks, et kasutajal oleks võimalus teha teadlik valik.
User organisations and scientific research institutes can be valuable partners in this effort.
Sealjuures võivad osutuda väärtuslikeks partneriteks kasutajaorganisatsioonid ja teaduslikud uurimisinstituudid.
Rating systems and quality labels, in combination with filtering technologies, can help to enable users to select the content they wish to receive and provide European parents and educators with the necessary information to make decisions in accordance with their cultural and linguistic values.
Klassifitseerimissüsteemid ja kvaliteedimärgid koos filtreerimistehnoloogiatega annavad kasutajatele võimaluse valida infosisu, mida nad soovivad saada, ning aitavad anda lastevanematele ja haridustöötajatele Euroopas vajalikku teavet otsuste tegemiseks vastavalt nende kultuurilistele ja keelelistele väärtustele.
Taking account of the results of previous projects, funding could be given to projects which aim to adapt rating systems and quality labels to take account of the convergence of telecommunications, audio-visual media and information technology and to self-regulatory initiatives to back up the reliability of self-labelling and services for assessing the accuracy of self-rating labels.
Arvestades eelmiste projektide tulemusi, võiks rahastada selliseid projekte, mille eesmärgiks on klassifitseerimissüsteemide ja kvaliteedimärkide kohandamine, et võtta arvesse telekommunikatsiooni, audiovisuaalse meedia ja infotehnoloogia lähenemist, ning isereguleeruvaid algatusi enesele kvaliteedimärkide andmise usaldusväärsuse toetamiseks ja talitusi, kes kontrollivad selliste enesele antavate klassifitseerivate märgiste täpsust.
Further work may also be needed to encourage take-up of rating systems and quality labels by content providers.
Samuti võib olla vajalik jätkuvalt ergutada infosisu pakkujaid klassifitseerimissüsteeme ja kvaliteedimärke kasutusele võtma.
It would be desirable to try to take account of safe use by children when developing new technologies, instead of trying to deal with any consequences of the new technologies after they have been devised.
Soovitav oleks püüda arvestada uute tehnoloogiate väljaarendamise käigus sellega, kui turvaline on nende kasutamine lastele, selle asemel, et püüda leida lahendusi juba väljatöötatud uute tehnoloogiate tagajärgedele.
The safety of the end-user is a criterion to be taken into account along with technical and commercial considerations.
Lõppkasutaja turvalisus on kriteerium, mida tuleb võtta arvesse koos tehniliste ja äriliste kaalutlustega.
One way of doing this would be to foster an exchange of views between child welfare specialists and technical experts.
Üheks võimaluseks seda teha oleks edendada lastehoolekande spetsialistide ja tehniliste ekspertide vahelist arvamustevahetust.
However, account should be taken of the fact that not every product developed for the online world is intended for use by children.
Siiski tuleks arvestada sellega, et mitte iga sidusteenuste jaoks väljaarendatud toode pole mõeldud lastele kasutamiseks.
The programme will therefore provide funding for technological measures which meet the needs of users and enable them to limit the amount of unwanted and harmful content, and manage the unwanted spam, which they receive, including:
Seetõttu rahastatakse käesoleva programmi kaudu tehnoloogilisi meetmeid, mis vastavad kasutajate vajadustele ja võimaldavad neil piirata soovimatu ja kahjuliku infosisu hulka ning hallata saadavat soovimatut rämpsposti, sealhulgas alljärgnevaid meetmeid:
assessing the effectiveness of available filtering technology and providing this information to the public in a clear, simple way that facilitates comparison,
olemasoleva filtreerimistehnoloogia tõhususe hindamine ja üldsuse teavitamine sellest selgel ja lihtsal viisil, mis hõlbustab võrdlemist,
facilitating and coordinating exchanges of information and best practices on effective ways of tackling unwanted and harmful content,
soovimatu ja kahjuliku infosisu vastase tõhusa tegevuse alase teabe ja parimate tavade vahetamise hõlbustamine ja kooskõlastamine,
increasing take-up of content rating and quality site labels by content providers and adapting content rating and labels to take account of the availability of the same content through different delivery mechanisms (convergence),
infosisu klassifitseerimise ja veebilehekülgede kvaliteedimärkide kasutuselevõtmise suurendamine infosisu pakkujate poolt ning infosisu klassifitseerimise ja kvaliteedimärkide kohandamine, et võtta arvesse sama infosisu kättesaadavust erinevate edastusmehhanismide kaudu (lähenemine),
if necessary, contributing to the accessibility of filter technology notably in languages not adequately covered by the market.
vajadusel filtreerimistehnoloogia kättesaadavuse soodustamine, eelkõige keeltes, mis ei ole turul piisavalt esindatud.
Where appropriate, the technologies used should safeguard the right to privacy pursuant to Directives 95/46/EC [1] and 2002/58/EC.The use of technological measures which enhance privacy will be encouraged.
Kui see on asjakohane, peaksid kõnealused kasutatavad tehnoloogiad kaitsma õigust eraelu puutumatusele direktiivide 95/46/EÜ [1] ja 2002/58/EÜ kohaselt.Soodustatakse eraelu puutumatust edendavate tehnoloogiliste meetmete kasutamist.
Activities under this action will take fully into account the provisions of Council Framework Decision 2005/222/JHA of 24 February 2005 on attacks against information systems [2].Implementation of this action will be closely coordinated with the actions on promoting a safer environment (self-regulatory action) and awareness-raising (informing the public about how to deal with unwanted and harmful content).
Käesoleva meetme raames võetavates meetmetes võetakse arvesse sätteid nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsuses 2005/222/JSK infosüsteemide vastu suunatud rünnakute kohta [2].Selle meetme rakendamine kooskõlastatakse põhjalikult meetmetega turvalisema keskkonna edendamiseks (isereguleeruv meede) ja teadlikkuse tõstmiseks (teavitades üldsust soovimatu ja kahjuliku infosisuga tegelemise vahenditest).
ACTION 3: PROMOTING A SAFER ENVIRONMENT
MEEDE 3: TURVALISEMA KESKKONNA EDENDAMINE
A fully functioning system of self-regulation is an essential element in limiting the flow of unwanted, harmful and illegal content.
Täielikult toimiv iseregulatsioonisüsteem on soovimatu, kahjuliku ja ebaseadusliku infosisu ringluse peatamise oluliseks osaks.
Self-regulation involves a number of components: consultation and appropriate representation of the parties concerned; codes of conduct; national bodies facilitating cooperation at Community level; and national evaluation of self-regulation frameworks [3].
Iseregulatsioon hõlmab mitmeid komponente: konsultatsioon ja asjaomaste osapoolte asjakohane esindatus; tegevusjuhendid; ühenduse tasandil koostööd hõlbustavad riiklikud organid ning iseregulatsiooni raamistike siseriiklik hindamine [3].
There is a continuing need for Community work in this area to encourage the European Internet and new online technologies industries to implement codes of conduct.
Selles valdkonnas peab ühendus tööd jätkama, et tõhustada tegevusjuhiste rakendamist Euroopa Internetis ja uutes sidustehnoloogia tööstusharudes.
The Safer Internet Forum developed in 2004 under the Safer Internet Action Plan is to become a discussion forum including representatives of industry, law enforcement authorities, policy-makers and user organisations (e.g. parent and teacher organisations, child protection groups, consumer protection bodies and civil and digital rights organisations).
Turvalisema Interneti tegevuskava raames 2004. aastal loodud Turvalisema Interneti foorum peaks saama tööstuse esindajate, õiguskaitseorganite, poliitikakujundajate ja kasutajaorganisatsioonide (nt lastevanemate ja õpetajate organisatsioonide, lastekaitseasutuste, tarbijakaitseorganite, kodaniku- ja digitaalõiguste organisatsioonide) vaheliste arutelude foorumiks.
It will provide a platform for national co-regulatory or self-regulatory bodies to exchange experience and an opportunity to discuss ways in which industry can contribute to the fight against illegal content.
See on riiklikele kaas- või isereguleeruvatele organitele kogemuste vahetamise kohaks ning annab võimaluse arutada seda, kuidas tööstus saab kaasa aidata ebaseadusliku infosisu vastu võitlemisele.
The Safer Internet Forum will provide a focal point for discussion at expert level and a platform to drive consensus, inputting conclusions, recommendations, guidelines etc. to relevant national and European channels.
Turvalisema Interneti foorum on ekspertide tasemel toimuva arutelu keskuseks ning konsensuse saavutamise ja asjakohastele siseriiklikele ja Euroopa kanalitele järelduste, soovituste, juhiste jne edastamise kohaks.
The Safer Internet Forum will span all the actions, facilitating discussion and stimulating action relevant to illegal, unwanted and harmful content.
Turvalisema Interneti foorum hõlmab kõiki meetmeid, hõlbustades arutelu ja ergutades tegevust seoses ebaseadusliku, soovimatu ja kahjuliku infosisuga.
Consisting of plenary sessions and, where necessary for specific issues, working groups with clear objectives and deadlines, it will be a meeting place for actors from all areas, including government agencies and programmes, standards bodies, industry, services within the Commission and user organisations (e.g. parent and teacher organisations, child protection groups, consumer protection bodies and civil and digital rights organisations).
Koosnedes täiskogudest ja vajadusel konkreetsete küsimustega tegelevate, selgete eesmärkide ja tähtaegadega töögruppidest, on see kohtumiskohaks kõikide valdkondade esindajatele – sealhulgas valitsusasutuste ja -programmide, standardimisorganite, tööstuse, teiste komisjoni teenistuste, kasutajaorganisatsioonide (nt lastevanemate ja õpetajate organisatsioonid, lastekaitseasutused, tarbijakaitseorganid ning kodaniku- ja digitaalõiguste organisatsioonid) esindajatele.
The Forum will provide an opportunity for people, active at national and European level, especially those involved in Member State programmes and initiatives, to exchange views, information and experience.
Foorum annab siseriiklikul ja Euroopa tasandil aktiivsetele, eelkõige liikmesriikide programmides ja algatustes osalevatele inimestele võimaluse vahetada arvamusi, teavet ja kogemusi.
Where appropriate, the Safer Internet Forum should exchange information and cooperate with relevant organisations active in related areas, such as network and information security.
Kui see on asjakohane, peaks Turvalisema Interneti foorum vahetama teavet ja tegema koostööd vastavates valdkondades, nt võrgu- ja teabeturbe alal tegutsevate asjakohaste organisatsioonidega.
The Safer Internet Forum will have the specific objectives of:
Turvalisema Interneti foorumi konkreetsed eesmärgid on:
stimulating networking of the appropriate structures within Member States and developing links with self-regulatory bodies outside Europe;
Liikmesriikides asjaomaste struktuuride võrgu loomise edendamine ja sidemete loomine isereguleeruvate organitega väljaspool Euroopat.
stimulating consensus and self-regulation on issues such as quality rating of websites, cross-media content rating, rating and filtering techniques, extending them to new forms of content such as online games and new forms of access such as mobile phones;
Konsensuse ja iseregulatsiooni edendamine sellistel aladel nagu näiteks veebilehekülgede kvaliteedi klassifitseerimine, kogu meediat hõlmav infosisu klassifitseerimine, klassifitseerimine ja filtreerimistehnikad, mis laienevad uutele infosisu liikidele nagu on-line-mängud ja uutele juurdepääsuvõimalustele nagu mobiiltelefonid.