natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Spain also stated that these measures should be analysed within the context of Article 296 of the EC Treaty, since the capital was provided to BAZAN, which according to Spain was a purely military company at the time of the injection of the capital.
Hispaania väitis, et kõnealuseid meetmeid tuleks analüüsida EÜ asutamislepingu artikli 296 kontekstis, kuna kapital anti BAZAN’ile, mis Hispaania ütluste kohaselt oli kapitalisüstide tegemise ajal täielikult sõjaline äriühing.
Spain furthermore argued against the possibility that some of the aid authorised in 1997 would become incompatible in case the Commission would declare that further illegal aid has been provided to the public Spanish shipyards.
Samuti vaidlustas Hispaania võimaluse, et osa 1997. aastal heakskiidetud abist võiks osutuda mittesobivaks juhul kui komisjon teatab, et riiklikele Hispaania laevatehastele on antud ebaseaduslikku lisaabi.
In reaction to the comments provided by third parties Spain fully agrees with all that was stated by IZAR, and denies that IZAR has an important activity in the luxury yacht sector.
Vastates kolmandate isikute märkustele oli Hispaania täielikult nõus kõigega, mida väitis IZAR ning eitas IZAR’i ulatuslikku tegutsemist luksusjahtide sektoris.
Spain at a later stage of the procedure provided further information requested by the Commission, i.e. the estimated losses of the civil activities of IZAR, from 1 July 2000 to 31 December 2003 and information on the overhead costs of IZAR during this period.
Menetluse hilisemas etapis esitas Hispaania komisjonile nõutud lisateavet, s.t. andmeid IZAR’i tsiviiltegevuse hinnangulise kahjumi kohta ajavahemikul 1. juuli 2000–31. detsember 2003, samuti teavet IZAR’i üldkulude kohta nimetatud ajavahemikul.
V. ASSESSMENT
V. ABI HINDAMINE
LEGAL BASE
ÕIGUSLIK ALUS
Pursuant to the established case-law of the European Courts, the criterion of trade being affected is met if the recipient firm carries out an economic activity involving trade between Member States.
Euroopa kohtute väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on kaubavahetuse mõjutamise kriteerium täidetud siis, kui abisaajast ettevõtja majandustegevus on seotud liikmesriikidevahelise kaubandusega.
According to Article 87(3)(e) of the EC Treaty, categories of aid specified by a decision of the Council acting by a qualified majority on a proposal from the Commission may be considered compatible with the common market.
Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile e võib muud liiki abi, mis komisjoni ettepaneku põhjal on kvalifitseeritud häälteenamusega kindlaks määratud nõukogu otsusega, pidada ühisturuga kokkusobivaks.
The Commission notes that the Council adopted on this basis Regulation (EC) No 1540/98 (hereafter the Shipbuilding Regulation), which was in force from 1 January 1999 to 31 December 2003.
Komisjon märgib, et nõukogu võttis selle põhjal vastu määruse (EÜ) nr 1540/98 (edaspidi “laevaehitusmäärus”), mis kehtis 1. jaanuarist 1999–31. detsembrini 2003.
Although Regulation (EC) No 1540/98 expired on 31 December 2003, and is not concerned by the Commission notice on the determination of the applicable rules for the assessment of unlawful State aid [8], in the interest of a consistent practice the Commission — using its broad margin of appreciation — intends to apply that Regulation in the present case.
Kuigi määrus (EÜ) nr 1540/98 kaotas kehtivuse 31. detsembril 2003 ning seal ei kajastata komisjoni teatist ebaseadusliku riigiabi hindamiseks kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta, [8] kavatseb komisjon järjekindla tava huvides, kasutades oma ulatuslikku kaalutlusõigust, kohaldada määrust ka kõnealuse juhtumi puhul.
The Commission notes that according to the Shipbuilding Regulation, ‘shipbuilding’ means building of self-propelled seagoing commercial vessels.
Komisjon märgib, et laevaehitusmääruse kohaselt tähendab “laevaehitus” kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavate iseliikuvate merelaevade ehitamist.
The Commission further notes that IZAR builds these ships and that consequently it is an undertaking covered by the Regulation.
Edasi märgib komisjon, et IZAR ehitab selliseid laevu ning seepärast on ta kõnealuse määruse reguleerimisalasse jääv ettevõtja.
The Commission further notes that Article 2 of the said Regulation states that aid granted for shipbuilding, ship repair and ship conversion may be compatible with the common market only if it complies with the provisions of the Regulation.
Komisjon nendib, et nimetatud määruse artikli 2 kohaselt on laevaehituseks, laevade remondiks või rekonstrueerimiseks antav abi ühisturuga kokkusobiv ainult juhul, kui see on kooskõlas kõnealuse määruse sätetega.
This provision applies not only to aid granted to undertakings engaged in such activities but also to related entities.
Nimetatud sätteid kohaldatakse nii taolises tegevuses osalevatele ettevõtjatele kui ka muudele nendega seotud üksustele abi andmise puhul.
In August 1997, pursuant to Regulation (EC) No 1013/97, the Commission exceptionally approved a package of restructuring aids for the Spanish public civil shipyards in order for them to return to viability by the end of 1998.
Määruse (EÜ) nr 1013/97 kohaselt kiitis komisjon augustis 1997 erandkorras heaks ümberkorraldamisabi paketi Hispaania riiklikele tsiviillaevatehastele, eesmärgiga võimaldada neil taastada oma elujõulisus 1998. aasta lõpuks.
Including aids previously approved, the total package was ESP 318 billion (EUR 1,9 billion).
Koos eelnevalt heakskiidetud abiga moodustas kogu abipakett 318 miljardit peseetat (1,9 miljardit eurot).
In giving its agreement, the Council stressed the ‘one time, last time’ nature of the aid package.
Oma heakskiitu andes rõhutas nõukogu abipaketi “ühekordse ümberkorraldamisabi” põhimõtet.
It was also underlined in the first indent of the second subparagraph of Article 5(1) of the Shipbuilding Regulation.
See kajastus abi heakskiitvale komisjoni otsusele lisatud tingimustes ning seda rõhutati laevaehitusmääruse artikli 5 lõike 1 teise lõigu esimeses taandes.
This provision states that no rescue or restructuring aid may be granted to an undertaking that has been granted such aid pursuant to Regulation (EC) No 1013/97.
Kõnealuses sättes on öeldud, et päästmis- või ümberkorraldamisabi ei anta äriühingule, mis määruse (EÜ) nr 1013/97 kohaselt on taolist abi juba saanud.
As a consequence, aid in excess of the aid that was authorised by the initial Commission decision of August 1997 would have to be considered as incompatible with the common market, unless approved under another legal base.
Seepärast tuleb abi, mis ületab komisjoni esialgse, 1997. aasta augusti otsusega heakskiidetud abi, lugeda ühisturuga kokkusobimatuks, v.a juhul kui see kiidetakse heaks mõnel muul õiguslikul alusel.
The Commission notes that the shipyards Sestao, Puerto Real, Sevilla, Cadiz, and Juliana were undertakings covered by Regulation (EC) No 1013/97 and the 1997 Commission decision referred to above.
Komisjon märgib, et laevatehased Sestao, Puerto Real, Sevilla, Cadiz ja Juliana on ettevõtjad määruse (EÜ) nr 1013/97 tähenduses ning eelnimetatud 1997. aasta komisjoni otsusega hõlmatud.
Manises and Fene (ex Astano) are related entities since they were owned by the shipbuilding company IZAR during the period under investigation, and therefore also covered by the Shipbuilding Regulation, pursuant to its Article 1(g).
See kehtib ka Manisesi ja Fene (endise Astano) kohta, kuna uurimise perioodil oli nende omanikuks laevaehituslik äriühing IZAR ning seega reguleeris ka nende tegevust laevaehitusmääruse artikli 1 punkt g.
ASSESSMENT OF AID
ABI HINDAMINE
THE ROLE OF SEPI
SEPI ROLL
In its decision to open the formal procedure the Commission considered that SEPI acted on behalf of the State, i.e. that its behaviour in the different transactions is imputable to the State.
Otsuses algatada ametlik menetlus pidas komisjon silmas, et SEPI tegutses riigi nimel, st SEPI tegutsemine erinevates tehingutes oli omistatav riigile.
Spain has contested this, and claimed that SEPI functions independently from the State and that therefore its behaviour is not imputable to the State.
Hispaania on seda vaidlustanud ning väitnud, et SEPI toimib riigist sõltumatult ning et seepärast ei ole SEPI tegutsemine riigile omistatav.
In any way, in Spain’s view, SEPI acted as a market investor and therefore the funds provided from SEPI in this case could not be considered as State aid.
Hispaania arvates on SEPI vaieldamatult tegutsenud turuinvestorina ning sellepärast ei saa SEPI poolt antud rahalisi vahendeid lugeda riigiabiks.
The Commission notes that SEPI is a public holding company which is directly depending on the Ministry of Finance.
Komisjon märgib, et SEPI on avalik valdusettevõte, mis allub otseselt rahandusministeeriumile.
As such it is considered as a public undertaking in the sense of Commission Directive 2000/52/EC of 26 July 2000 amending Directive 80/723/EEC on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings [9], since due to its ownership or its financial participation, the public authorities can directly or indirectly exercise a dominant influence on SEPI.
Taolisena loetakse SEPI’t riigiosalusega ettevõtteks komisjoni 26. juuli 2000. aasta direktiivi 2000/52/EÜ tähenduses, millega muudetakse direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta, [9] kuna äriühingu omandilise kuuluvuse või finantsilise osaluse tõttu saavad riiklikud asutused avaldada SEPI’le otseselt või kaudselt domineerivat mõju.
The Court has defined when funds are considered to be state resources.
Euroopa Kohus on määratlenud, millisel juhul peetakse rahalisi vahendeid riigi ressurssideks.
It has e.g. stated that even if the sums corresponding to the measure in question are not permanently held by the Treasury, the fact that they constantly remain under public control, and therefore available to the competent national authorities, is sufficient for them to be categorised as State resources (Court judgment in Case C-83/98 P, France v Ladbroke Racing and Commission [10]).
Näiteks on kohus väitnud, et isegi kui teatud meetmele vastavaid summasid ei hoita püsivalt riigikassas, siis nende pideva riikliku kontrolli all olemine ja sellest tulenev kättesaadavus pädevatele riiklikele asutustele on piisav alus nende liigitamiseks riigi ressursside hulka (Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-83/98 P Prantsusmaa v. Ladbroke Racing ja komisjon [10]).
This clearly applies to SEPI’s resources.
See kehtib selgelt ka SEPI ressursside kohta.
The Court has further taken a decision (Court judgment C-482/99, Stardust marine [11]), outlining the criteria for imputability to the State of an aid measure taken by a public undertaking.
Kohus on võtnud vastu ka otsuse (Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-482/99 Stardust marine), [11] milles on välja toodud kriteeriumid riigiosalusega ettevõtja poolt võetud abimeetme riigile omistatavuse kohta.
This may, according to the Court, be inferred from a set of indicators arising from the circumstances of the case and the context in which that measure was taken.
Kohtu otsuse põhjal võib seda kindlaks määrata mitmete näitajate alusel, mis tulenevad konkreetse juhtumi tingimustest ja meetme võtmise kontekstist.
Examples of indicators provided by the Court are the integration of the public company into the structures of the public administration, the nature of its activities and the exercise of the latter on the market in normal conditions of competition with private operators, the legal status of the undertaking (in the sense of its being subject to public law or ordinary company law), the intensity of the supervision exercised by the public authorities over the management of the undertaking, or any other indicator showing, in the particular case, an involvement by the public authorities in the adoption of a measure or the unlikelihood of their not being involved, having regard also to the compass of the measure, its content or the conditions which it contains.
Kohtu poolt nimetatud näitajateks võivad olla riikliku äriühingu lõimumine riigihaldusstruktuuridega, äriühingu tegevusvaldkonnad, äriühingu tegevus turul konkureerides tavatingimustes erasektori ettevõtjatega, ettevõtja õiguslik seisund (avalikule õigusele või tavalisele äriühinguõigusele allumise tähenduses), riiklike asutuste järelevalve ulatus ettevõtja juhtkonna üle või mõni muu näitaja, mis konkreetse juhtumi korral näitab riiklike asutuste seotust meetme võtmisega või nende mitteseotuse ebatõenäosust, võttes arvesse ka meetme piire, sisu või selles sisalduvaid tingimusi.
SEPI is a company with a particular legal status, with e.g. its annual reports not accessible in the public Spanish registry.
SEPI on erilise õigusliku seisundiga äriühing, näiteks ei ole SEPI aastaaruanded Hispaania avalikus registris kättesaadavad.
The supervision of the company is exercised by its board of directors constituting to a large extent of State secretaries and other persons directly linked to the government.
Järelevalvet SEPI üle teostab direktorite nõukogu, mis suurel määral koosneb riigisekretäridest ja teistest otseselt valitsusega seotud isikutest.
The nature of its activities include privatisation of state owned companies, which is an activity that is closely linked to public policy.
SEPI tegevuste hulka kuulub riiklike äriühingute erastamine, mis on riikliku poliitikaga lähedalt seotud valdkond.
Furthermore, SEPI has a history of behaviour towards the shipyards which has been carried out in a manner that can be considered imputable to the State, such as providing part of the authorised restructuring aid in 1997 and unlawful aid in 1998 [12].
Lisaks on SEPI tegutsemine seoses laevatehastega olnud võrreldav riigile omistatava tegutsemisega, näiteks osalise heakskiidetud ümberkorraldamisabi andmine 1997. aastal ning ebaseadusliku abi andmine 1998. aastal. [12] Samuti tuleb märkida, et SEPI annab riigiabi muudeski valdkondades, näiteks Hispaania söetööstusele.
It derives from points 31 and 32 above that SEPI’s funds are state resources.
Eeltoodud punktidest 31 ja 32 tuleneb, et SEPI rahalised vahendid on riigi ressursid.
Furthermore, it derives from points 33 to 35 above that the provision of its funds under investigation in this case, to shipbuilding companies, must be considered imputable to the State in so far as they are provided on terms not in conformity with market economy principles.
Punktidest 33 ja 35 tuleneb aga, et kõnealuses juhtumis uuritavate SEPI vahendite andmist laevaehitusettevõtetele tuleb lugeda riigile omistatavaks, niivõrd kui seda tegevust ei saa lugeda turumajandusliku investeerimise põhimõtetega kooskõlas olevaks.
The general principle that applies for financial transactions between the state and public companies, is the so called market economy investor principle.
Riigi ja riiklike äriühingute vaheliste finantstehingute puhul kohaldatakse üldpõhimõttena nn turumajandusliku investeerimise põhimõtet.
Given that SEPI’s funds are State resources, it is essential that SEPI, in its economic transactions with its shipbuilding subsidiaries (whether the subsidiaries are companies with economic activities or holding companies to such companies) acts fully in line with the market economy investor principle.
Kuna SEPI rahalised vahendid on riiklikud ressursid, tuleb SEPI’l täielikult järgida turumajandusliku investeerimise põhimõtet majandustehingutes laevaehituslike tütarettevõtjatega (olgu need ettevõtjad majandustegevust omavad äriühingud või nende äriühingute juurde kuuluvad valdusettevõtted).
The market economy investor principle is explained in detail in the Commission communication to the Member States [14] on the Application of Articles 92 and 93 of the EEC Treaty and of Article 5 of Commission Directive 80/723/EEC of 25 June 1980 on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings to public undertakings in the manufacturing sector [15].
Turumajandusliku investeerimise põhimõtet on üksikasjalikult selgitatud komisjoni teatises liikmesriikidele [14] EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ja komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta) [15] artikli 5 kohaldamise kohta.
The Commission does not exclude that funds provided by SEPI may be free of aid as long as SEPI’s actions comply with the market investor principle.
Komisjon ei välista, et SEPI poolt antud rahalised vahendid võivad mitte sisaldada abi, niivõrd kui SEPI tegevus on vastavuses turumajandusliku investeerimise põhimõttega.
The Commission will therefore, for the capital injection under scrutiny, assess whether SEPI acted according to the market investor principle.
Komisjon annab seepärast hinnangu, kas SEPI tegutses kontrollitava kapitalisüsti osas vastavuses turumajandusliku investeerimise põhimõttega.
AID CONTAINED IN THE CAPITAL INJECTIONS FROM SEPI TO BAZAN/IZAR
SEPI’LT BAZAN/IZAR’ILE TEHTUD KAPITALISÜSTIDES SISALDUV ABI
Aid to a purely military company
Abi puhtalt sõjalisele äriühingule
Spain claims that on 28 July 2000, when BAZAN received the main capital injection, it was a purely military company since it had not yet merged with the civil shipyard companies it recently had acquired.
Hispaania väidab, et 28. juulil 2000. aastal, kui BAZAN sai põhilise kapitalisüsti, oli see täielikult sõjaline äriühing, kuna ta ei olnud veel ühinenud mõni aeg varem omandatud tsiviillaevaehitusettevõtetega.
Therefore Spain argues that any aid provided to BAZAN would enjoy the derogation provided for in Article 296 of the EC Treaty.
Seepärast väidab Hispaania, et igasuguse BAZAN’ile antud abi suhtes kehtib EÜ asutamislepingu artikli 296 kohane erand.
The Commission does not agree with this and notes that when the capital was provided, BAZAN owned all the concerned civil shipyards and related activities.
Komisjon ei nõustu selle väitega ning märgib, et kapitali andmise ajal oli BAZAN kõigi kõnealuste tsiviillaevatehaste ja nendega seotud ettevõtete omanik.
It is the final use of the funds by the beneficiary that is relevant for whether the aid potentially distorts competition among civil shipyards in the common market.
Seepärast on asjakohane uurida rahaliste vahendite lõplikku kasutamist abisaaja poolt, et otsustada, kas abi võis moonutada tsiviillaevatehaste konkurentsi ühisturul.
Use of the funds for social costs
Vahendite kasutamine sotsiaalkulude katteks
In the opening of the procedure the Commission had doubts as to whether the social costs linked to BAZAN's past (before July 2000) were linked exclusively to military production, due to the fact that BAZAN in the past appears to have produced some civil ships.
Menetluse algatamisel oli komisjonil kahtlusi, kas BAZAN’i varasemad sotsiaalkulud (enne 2000. aasta juulit) olid seotud ainuüksi sõjalise tootmisega, kuna on selgunud, et BAZAN tootis ka mõningaid tsiviillaevu.
The Commission therefore doubted that the funds provided to cover these costs would fall under Article 296 of the EC Treaty.
Seepärast kahtles komisjon, kas nende kulude katmiseks antud rahalisi vahendeid reguleerib EÜ asutamislepingu artikkel 296.
The Commission notes that the social costs linked to BAZAN’s past indeed cover a part of the total capital provided.
Komisjon märgib, et BAZAN’i varasemad sotsiaalkulud hõlmavad tõepoolest osa antud kapitalist.
Spain has been able to demonstrate that EUR […] million was provided to external insurance companies to cover costs for pre-pensions of the former military shipyards.
Hispaania on näidanud, et […] miljonit eurot anti välistele kindlustusettevõtetele endiste sõjalaevatehaste töötajate eelpensionide kulude katmiseks.
This amount covers part of the capital provided in 2000, and all capital provided in 2001 and 2002.
See summa hõlmab osaliselt 2000. aastal antud kapitali ning kogu 2001. ja 2002. aastal antud kapitali.
The additional capital injections in 2001 and 2002 were motivated by unexpected increased costs for these pre-pensions.
Täiendavad kapitalisüstid 2001. ja 2002. aastal olid seotud ootamatult kasvanud kuludega nimetatud eelpensionide maksmiseks.
Spain has also argued that a further EUR […] million was paid directly by BAZAN to certain pre-retired BAZAN employees.
Hispaania on samuti väitnud, et BAZAN maksis lisaks […] miljonit eurot otse osadele eelpensionile jäänud BAZAN’i töötajatele.
However, the social costs linked to BAZAN’s military past do not cover the entire amount of capital provided by SEPI.
Ometi ei hõlma BAZAN’i sõjalise minevikuga seotud sotsiaalkulud kogu SEPI poolt antud kapitali suurust.
The Commission has furthermore not been provided with convincing information about the need for more working capital for the military yards, nor a convincing argument why investments in military shipbuilding should be financed entirely with own capital, instead of with mostly loans, which would be a normal market behaviour.
Komisjonile ei ole antud rohkem veenvat teavet käibekapitali täiendava vajaduse kohta sõjalaevatehastes, samuti mitte ka veenvaid argumente, miks investeeringuid sõjalaevaehitusse finantseeriti täielikult omakapitaliga ning mitte põhiliselt laenudega nagu tavapärase turumajandusliku käitumise puhul kombeks.
Therefore, Spain did not demonstrate that the full use of the funds provided by SEPI to IZAR was for military purposes.
Seega ei suutnud Hispaania tõestada, et SEPI andis IZAR’ile rahalisi vahendeid üksnes sõjalistel eesmärkidel.
Loss coverage for civil activities
Tsiviiltegevuse kahjumi katmine
Spain has provided the Commission with estimated financial results of the civil activities of IZAR for the years 2000 to 2003.
Hispaania on andnud komisjonile IZAR’i tsiviiltegevuse prognoositavad finantstulemused aastatel 2000–2003.
This information indicates a total loss for the civil activities within IZAR of EUR 290 million, as specified in Table 1.
Selle teabe kohaselt on IZAR’i tsiviiltegevuse kogukahjumiks 290 miljonit eurot, nagu on üksikasjalikult näidatud tabelis 1.
Estimated results of IZAR’s civil activities 2000 to 2003 [17]
IZAR’i tsiviiltegevuse prognoositavad tulemused aastatel 2000–2003 [17]
80,2– d results of IZAR’s civil activities 2000 to 2003 [17]
80,2– siviiltegevuse prognoositavad tulemused aastatel 2000–2003 [17]
103,6– results of IZAR’s civil activities 2000 to 2003 [17]
103,6– iviiltegevuse prognoositavad tulemused aastatel 2000–2003 [17]
290,1– results of IZAR’s civil activities 2000 to 2003 [17]
290,1– iviiltegevuse prognoositavad tulemused aastatel 2000–2003 [17]
The results are provided after extraordinary gains, which in particular affected Puerto Real, Sestao and Sevilla due to the fact that these companies had positive book values at the time they were bought by BAZAN for a symbolic price.
Need tulemused on esitatud peale erakordselt suurt tulu, mis eelkõige puudutas Puerto Reali, Sestaod ja Sevillat, kuna neil oli positiivne arvestuslik väärtus ajal, mil BAZAN nad sümboolse hinna eest ostis.
From the table it can be concluded that IZAR has covered losses generated in its civil activities for a total sum of EUR 290 million during the period 1 July 2000 to 31 December 2003.
Tabelist järeldub, et IZAR on katnud oma tsiviiltegevuses tekkinud kahjumi kogusummas 290 miljonit eurot ajavahemikul 1. juuli 2000–31. detsember 2003.
Furthermore, Spain has provided information concerning the central costs of IZAR, which have not been allocated to the civil activities in the calculation of the results in Table 1.
Lisaks sellele on Hispaania andnud teavet IZAR’i kesksete kulude kohta, mis ei ole seotud tsiviiltegevusega tabelis 1 esitatud finantstulemuste arvestuses.
Using this as a key to distribute the central costs would imply an additional loss of the civil activities of EUR 74 million over the concerned period.
Kasutades seda võtmena kesksete kulude jaotamisel, saame tsiviiltegevuse kahjumiks kõnealusel perioodil lisaks veel 74 miljonit eurot.
In total, the civil activities of IZAR thus made an estimated loss of EUR 364 million over the period 2000 to 2003.
Kogusummas moodustas IZAR’i tsiviiltegevuse kahjum hinnanguliselt 364 miljonit eurot ajavahemikul 2000–2003.