natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The procuring entity is defined in Article 3 §2 and §3 of Act No 263/1999 Z. z. on Public Procurement, as amended, as a legal entity which deals in road transport, by operating scheduled public bus transport, and transport on the railways (Act No 164/1996 Z. z. as amended, Act No 168/1996 Z. z. as amended – e.g.
Hankeüksus on määratletud riigihankeid käsitleva seaduse (muudetud redaktsioonis) nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb maanteetranspordi alal, korraldades bussiliinivedusid, ja raudteetranspordi alal (seadus nr 164/1996 Z. z. (muudetud redaktsioonis), seadus nr 168/1996 Z. z. (muudetud redaktsioonis) – näiteks:
Banskobystrická dopravná spoločnosť, a.s.).’
Banskobystrická dopravná spoločnosť, a.s.).”
Annex VIII
VIII lisa
‘CONTRACTING ENTITIES IN THE FIELD OF AIRPORT FACILITIES’:
“LENNUJAAMATEENUSTE VALDKONNA TELLIJAD”:
Operators of airports (section 2 b) of Act No 199/1994 Sb. on Public Procurement).
Lennujaamade käitajad (riigihankeid käsitleva seaduse nr 199/1994 Sb. artikkel 2b).
Valsts akciju sabiedrība “Latvijas gaisa satiksme” (State public limited liability company “Latvijas gaisa satiksme”).
Valsts akciju sabiedrība “Latvijas gaisa satiksme” (riigiaktsiaselts “Latvijas gaisa satiksme”).
Valsts akciju sabiedrība “Starptautiskā lidosta 'Rīga'” (State public limited liability company “International airport 'Rīga'”).
Valsts akciju sabiedrība “Starptautiskā lidosta “Rīga”” (riigiaktsiaselts “Rahvusvaheline Lennujaam “Rīga””).
Airports operating pursuant to the Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr. 94-2918) and Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr 66-1983).
Lennujaamad, mis tegutsevad järgmiste õigusaktide alusel: Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr 94 2918) ja Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr 66-1983).
Valstybės įmonė “Oro navigacija” (state enterprise “Oro navigacija”) operating pursuant to the Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr. 94-2918) and Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr. 66-1983).
Valstybės įmonė “Oro navigacija” (riiklik ettevõte “Oro navigacija”), mis tegutseb järgmiste õigusaktide alusel: Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr 94-2918) ja Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr 66-1983).
Other entities operating in the field of airport facilities and being in compliance with the provisions of Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296).
Teised üksused, mis tegutsevad lennujaamateenuste valdkonnas ja vastavad õigusakti Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr 118-5296) nõuetele.
KöViM of the Minister of Transport and Water Management on winding-up the Air Traffic and Airport Administration and establishing HungaroControl Hungarian Air Navigation Services (45/2001.
KöViM lennuliikluse ja lennujaamade ameti likvideerimise ja üksuse “HungaroControl – Ungari õhuliiklusteenused” asutamise kohta (45/2001.
L-Ajruport Internazzjonali ta’ Malta (Malta International Airport).
L-Ajruport Internazzjonali ta’ Malta (Malta rahvusvaheline lennujaam).
Przedsiębiorstwo Państwowe “Porty Lotnicze” (the state enterprise “Polish Airports”).
Przedsiębiorstwo Państwowe “Porty Lotnicze” (riiklik ettevõte “Poola Lennujaamad”).
Public civil airports, in accordance with the Civil Aviation Act (Official Gazette of the Republic of Slovenia, No 18/01)
Avalikud tsiviillennujaamad vastavalt tsiviillennundusseadusele (Sloveenia Vabariigi Teataja nr 18/01).
The procuring entity is defined in Article 3 §2 and §3 of Act No. 263/1999 Z. z. on Public Procurement, as amended, as a legal entity which deals in civil aviation by establishing and operating public airports and ground aviation facilities (Act No 143/1998 Z.z. as amended – e.g. Airports – Letisko M.R.
Hankeüksus on määratletud riigihankeid käsitleva seaduse (muudetud redaktsioonis) nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb tsiviillennunduse alal: asutab ja käitab avalikke lennujaamu ning osutab lennujaamateenuseid (seadus nr 143/1998 Z. z. (muudetud redaktsioonis) – näiteks lennujaamad Letisko M.R.
Štefánika, Letisko Košice – Barca, Letisko Poprad – Tatry, Letisko Sliač, Letisko Piešťany – managed by Slovenská správa letísk/Slovak Airports Administration/and operating on the basis of a licence issued by Ministry of Transport, Posts and Telecommunications of the Slovak Republic pursuant to § 32 Act No 143/1998 Z. z. on Civil Aviation).’
Štefánika, Letisko Košice - Barca, Letisko Poprad - Tatry, Letisko Sliač, Letisko Piešťany, mida haldab Slovenská správa letísk /Slovaki lennujaamaamet/ ning mis tegutseb litsentsi alusel, mille on välja andnud Slovaki Vabariigi transpordi-, postiside- ja telekommunikatsiooniministeerium tsiviillennundusseaduse nr 143/1998 Z. z. § 32 alusel).”;
Annex IX
IX lisa
‘CONTRACTING ENTITIES IN THE FIELD OF MARITIME OR INLAND PORT OR OTHER TERMINAL FACILITIES’:
“MERESADAMA, SISEVEESADAMA VÕI MUUDE TERMINALITEENUSTE VALDKONNA TELLIJAD”:
Operators of harbours (section 2 b) of Act No 199/1994 (Sb. on Public Procurement).
Sadamate käitajad (riigihankeid käsitleva seaduse nr 199/1994 Sb. artikkel 2b).
The Cyprus Ports Authority established by the Cyprus Ports Authority Law of 1973 (Η Αρχή Λιμένων Κύπρου, που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αρχής Λιμένων Κύπρου Νόμο του 1973).
Küprose sadamaamet, mis on asutatud 1973. aasta Küprose sadamaameti seaduse alusel (Η Αρχή Λιμένων Κύπρου, που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αρχής Λιμένων Κύπρου Νόμο του 1973).
Authorities, which govern ports in accordance with the law “Likums par ostām”:
Asutused, mis haldavad sadamaid vastavalt seadusele “Likums par ostām”:
Rīgas brīvostas pārvalde (Rīga free port authority)
Rīgas brīvostas pārvalde (Riia vabasadama asutus)
Ventspils brīvostas pārvalde (Ventspils free port authority)
Ventspils brīvostas pārvalde (Ventspilsi vabasadama asutus)
Liepājas ostas pārvalde (Liepāja port authority)
Liepājas ostas pārvalde (Liepaja sadamaasutus)
Salacgrīvas ostas pārvalde (Salacgrīva port authority)
Salacgrīvas ostas pārvalde (Salatsi sadamaasutus)
Skultes ostas pārvalde (Skulte port authority)
Skultes ostas pārvalde (Skulte sadamaasutus)
Lielupes ostas pārvalde (Lielupe port authority)
Lielupes ostas pārvalde (Lielupe sadamaasutus)
Engures ostas pārvalde (Engure port authority)
Engures ostas pārvalde (Engure sadamaasutus)
Mērsraga ostas pārvalde (Mērsrags port authority)
Mērsraga ostas pārvalde (Mersragsi sadamaasutus)
Pāvilostas pārvalde (Pāvilosta port authority)
Pāvilostas pārvalde (Pavilosta sadamaasutus)
Rojas ostas pārvalde (Roja port authority).
Rojas ostas pārvalde (Roja sadamaasutus).
Valstybės įmonė “Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija” (state enterprise “Klaipėda State Seaport Authority”) operating pursuant to the Lietuvos Respublikos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto įstatymas (Žin., 1996, Nr. 53-1245).
Valstybės įmonė “Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija” (riiklik ettevõte “Klaipėda Riiklik Meresadamaamet”), mis tegutseb järgmise õigusakti alusel: Lietuvos Respublikos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto įstatymas (Žin., 1996, Nr 53-1245).
Valstybės įmonė “Vidaus vandens kelių direkcija” (state enterprise “Inland Waterways Administration”) operating pursuant to the Lietuvos Respublikos vidaus vandenų transporto kodeksas (Žin., 1996, Nr. 105-2393).
Valstybės įmonė “Vidaus vandens kelių direkcija” (riiklik ettevõte “Siseveeteede Amet”), mis tegutseb järgmise õigusakti alusel: Lietuvos Respublikos vidaus vandenų transporto kodeksas (Žin., 1996, Nr. 105-2393).
Other entities operating in the field of maritime or inland port or other terminal facilities and being in compliance with the provisions of Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296).
Muud üksused, kes tegutsevad meresadama-, siseveesadama- või muude terminaliteenuste valdkonnas ja vastavad õigusakti Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr 118-5296) nõuetele.
Public ports operated fully or partially by the State pursuant to Act XLII of 2000 on water transport (2000. évi XLII. törvény a vízi közlekedésről).
Avalikud sadamad, mida täielikult või osaliselt haldab riik vastavalt veetransporti käsitlevale 2000. aasta XLII seadusele (2000 évi XLII törvény a vízi közlekedésről).
L-Awtorita‘ Marittima ta’ Malta (Malta Maritime Authority).
L-Awtorità Marittima ta’ Malta (Malta mereamet).
(Entities operating in the field of management of sea ports or inland harbours and letting them for use to sea and inland carriers.).
(Üksused, kes tegelevad mere- ja siseveesadamate haldamisega ning nende mere- ja siseveetranspordi ettevõtjatele kasutada andmisega).
Sea ports, fully or partially state owned, when performing economic public service in accordance with the Maritime Code (Official Gazette of the Republic of Slovenia, No 18/01).
Täielikult või osaliselt riigi omanduses olevad meresadamad, mis pakuvad ökonoomseid avalikke teenuseid vastavalt merekoodeksile (Sloveenia Vabariigi Teataja nr 18/01).
The procuring entity is defined in Article 3 §2 and §3 of Act No 263/1999 Z. z. on Public Procurement, as amended, as a legal entity which deals in inland navigation by maintaining the waterways and by establishing and maintaining public ports and waterway facilities (Act No 338/2000 Z. z. – e.g. Prístav Bratislava, Prístav Komárno, Prístav Štúrovo).’
Hankeüksus on määratletud riigihankeid käsitleva seaduse (muudetud redaktsioonis) nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb siseveelaevanduse alal: hooldab siseveeteid ning rajab ja hooldab avalikke sadamaid ja veeliiklusrajatisi (seadus nr 338/2000 Z. z. – näiteks Prístav Bratislava, Prístav Komárno, Prístav Štúrovo).”
Publications
Väljaanded
Centrální adresa (Central Address)
Centrální adresa (Riigihangete andmebaas)
State Public Procurement Register
Riiklik riigihangete register
Official Gazette of the Republic
Vabariigi Teataja
Official Gazette of the Republic of Latvia
Läti Vabariigi Teataja
Official Gazette of the Republic of Lithuania
Leedu Vabariigi Teataja
Közbeszerzési Értesítő (Public Procurement Bulletin)
Közbeszerzési Értesítő (Riigihangete Bülletään)
Biuletyn Zamówień Publicznych (Public Procurement Bulletin)
Biuletyn Zamówieñ Publicznych (Riigihangete Bülletään)
Official Journal of the Republic of Slovenia
Sloveenia Vabariigi Teataja
Vestník verejného obstarávania (Public procurement journal)
Vestnik Verejneho Obstaravania (Riigihangete žurnaal)
‘Q —
“Q –
A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (1) vagy az illetékes kormányzati szerv által kiadott engedély száma: …) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk kedvezményes … származásúak (2).
Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas vai kompetentu valsts iestāžu pilnvara Nr. … (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no … (2).
Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas vai kompetentu valsts iestāžu pilnvara Nr. … (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no … (2).
Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės arba kompetentingos vyriausybinės institucijos liudijimo Nr. … (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (2) preferencinės kilmės prekės.
Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės arba kompetentingos vyriausybinės institucijos liudijimo Nr. … (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (2) preferencinės kilmės prekės.
A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (1) vagy az illetékes kormányzati szerv által kiadott engedély száma: …) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk kedvezményes … származásúak (2).
Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych lub upoważnienie właściwych władz nr … (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają … (2) preferencyjne pochodzenie.
Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych lub upoważnienie właściwych władz nr … (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają … (2) preferencyjne pochodzenie. Sloveenikeelne versioon
Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia colnej správy alebo príslušného vládneho povolenia … (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v … (2). Slovenian version
… (1)) izjavlja, da razen če ni drugače jasno navedeno, imajo ti proizvodi … preferencialno poreklo (2).
No 199/1994 Sb. on Public Procurement as České energetické závody, a.s.
Riigihankeid käsitleva seaduse nr 199/1994 Sb. artikli 2 punkt b määratleb ostjana České energetické závody, a.s.
(South-Moravian Company), Severomoravská energetická, a.s.
(Lõuna-Moraavia energiaettevõtja), Severomoravská energetická, a.s.
(North Moravian Power Company); these entities produce or transport electricity on the basis of the Energy Act No 458/2000 Sb.
(Põhja-Moraavia energiaettevõtja); need üksused toodavad või transpordivad elektrienergiat energiaseaduse nr 458/2000 Sb. alusel.
Izvoznik proizvodov, zajetih s tem dokumentom, (pooblastilo carinskih ali pristojnih državnih organov št.
Slovakikeelne versioon
… (1)) izjavlja, da razen če ni drugače jasno navedeno, imajo ti proizvodi … preferencialno poreklo (2).
Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia colnej správy alebo príslušného vládneho povolenia … (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v … (2).
Entities operating pursuant to Article 5 of the Public Procurement Act (RT I 2001, 40, 224) and Article 14 of the Competition Act (RT I 2001, 56 332). CYPRUS
Riigihangete seaduse (RT I 2001, 40, 224) §-le 5 ja konkurentsiseaduse (RT I 2001, 56, 332) §-le 14 vastavad üksused.
‘PRODUCTION, TRANSPORT OR DISTRIBUTION OF ELECTRICITY’: ‘CZECH REPUBLIC
“ELEKTRIENERGIA TOOTMINE, TRANSPORT JA JAOTAMINE”:
The contracting authority is defined in section 2 b) of Act.
“TŠEHHI VABARIIK
(Czech Power Works, producer) and 8 regional distribution companies: Středočeská energetická a.s.
(Tšehhi energiaettevõtja, tootja) ja 8 piirkondlikku jaotusettevõtjat: Středočeská energetická a.s.
(Central-Bohemian Power Company), Východočeská energetická, a.s.
(Kesk-Tšehhi energiaettevõtja), Východočeská energetická, a.s.
(East-Bohemian Power Company), Severočeská energetická a.s.
(Ida-Tšehhi energiaettevõtja), Severočeská energetická a.s.
(North-Bohemian Power Company), Západočeská energetická, a.s.
(Põhja-Tšehhi energiaettevõtja), Západočeská energetická, a.s.
(West-Bohemian Power Company), Jihočeská a.s.
(Lääne-Tšehhi energiaettevõtja), Jihočeská a.s.
(South-Bohemian Power Company), Pražské energetické závody, a.s.
(Lõuna-Tšehhi energiaettevõtja), Pražské energetické závody, a.s.
(Prague's Power Works), Jihomoravská energetická, a.s.
(Praha energiaettevõtja), Jihomoravská energetická, a.s.
Airports operating on the basis of an authorisation pursuant to Act XCVII of 1995 on air traffic (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről).
Lennujaamad, mis tegutsevad loa alusel vastavalt 1995. aasta õhutransporti käsitlevale XCVII seadusele (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről).
Budapest Ferihegy International Airport managed by the Budapest Ferihegy International Airport Operator Plc.
Budapest Ferihegy rahvusvaheline lennujaam, mida haldab Budapest Ferihegy International Airport Operator Plc.
(Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér managed by Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér Üzemeltetési Rt.) on the basis of Act XVI of 1991 on concessions (1991. évi XVI. törvény a koncesszióról), Act XCVII of 1995 on air traffic (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről), Decree No 45/2001. (XII.
(Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér, mida haldab Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér Üzemeltetési Rt.) vastavalt 1991. aasta kontsessioone käsitlevale XVI seadusele (1991. évi XVI. törvény a koncesszióról), 1995. aasta õhutransporti käsitlevale XCVII seadusele (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről) ja transpordi- ja veemajandusministri määrusele nr 45/2001 (XII.
Decision No 2/2004 of the ACP-EC Council of Ministers
AKV-EÜ ministrite nõukogu otsus nr 2/2004,
of 30 June 2004
juuni 2004,
on the revision of the terms and conditions of financing for short-term fluctuations in export earnings (Annex II to the ACP-EC Partnership Agreement signed in Cotonou)
eksporditulu lühiajaliste kõikumiste rahastamistingimuste läbivaatamise kohta (AKV-EÜ koostöölepingu II lisa, allkirjastatud Cotonous)
THE ACP-EC COUNCIL OF MINISTERS,
AKV-EÜ MINISTRITE NÕUKOGU,
Having regard to the ACP EC Partnership Agreement signed in Cotonou on 23 June 2000, and in particular, Article 100 thereof,
võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ koostöölepingut, ja eriti selle artiklit 100,
The importance of a system of additional support in order to mitigate the adverse effects of any instability in export earnings has been emphasised in the ACP-EC Partnership Agreement signed in Cotonou on 23 June 2000.
Lisatoetussüsteemi tähtsust eksporditulu ebakindlusest tuleneva kahjuliku mõju leevendamisel on rõhutatud 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ koostöölepingus.
In accordance with Article 68(3) of the ACP-EC Partnership Agreement, the least-developed, landlocked and island ACP States shall receive more favourable treatment.
Vastavalt AKV-EÜ koostöölepingu artikli 68 lõikele 3 tehakse AKV vähim arenenud, raskesti ligipääsetavatele ja saareriikidele soodustusi.
In accordance with Article 11 of Annex II to the Agreement, the provisions of chapter 3 of that Annex on financing for short-term fluctuations in export earnings shall be subject to review at the latest after two years of operation and subsequently at the request of either Party.
Kooskõlas lepingu II lisa artikliga 11 tuleb nimetatud lisa 3. peatükis esitatud eksporditulu lühiajaliste kõikumiste rahastamistingimuste sätted läbi vaadata hiljemalt kahe kohaldamisaasta möödudes ja seejärel ükskõik kumma lepinguosalise taotlusel.
In order to improve the functioning of the system on financing for short-term fluctuations in export earnings and ensure that it responds more adequately to its objectives,
On vaja tõhustada eksporditulu lühiajaliste kõikumiste rahastamissüsteemi toimimist ja tagada selle parem kooskõla eesmärkidega,
Article 9(1) of Annex II to the ACP-EC Partnership Agreement shall be replaced by the following:
AKV-EÜ koostöölepingu II lisa artikli 9 lõige 1asendatakse järgmisega.
Eligibility for additional resources shall be established by:
Lisavahendite saamise eeldused on järgmised:
a 10 % (2 % in the case of least-developed, landlocked and island States) loss of export earnings from goods compared with the arithmetical average of the earnings in the first three years of the first four years preceding the application year;
tulu kaupade ekspordist väheneb 10 % (AKV vähim arenenud, raskesti ligipääsetavate ja saareriikide korral 2 %), võrreldes kohaldamisaastale eelnenud nelja-aastase ajavahemiku esimese kolme aasta tulu aritmeetilise keskmisega;
a 10 % (2 % in the case of least-developed, landlocked and island States) loss of export earnings from the total of agricultural or mineral products compared with the arithmetical average of the earnings in the first three years of the first four years preceding the application year for countries where the agricultural or mineral export revenues represent more than 40 % of total export revenues from goods; and
tulu kõikide põllumajandus- või mäetööstustoodete ekspordist väheneb 10 % (AKV vähim arenenud, raskesti ligipääsevate või saareriikide korral 2 %), võrreldes kohaldamisaastale eelnenud nelja-aastase ajavahemiku esimese kolme aasta tulu aritmeetilise keskmisega nende riikide korral, kus põllumajandus- või mäetööstustoodete eksporditulu moodustab rohkem kui 40 % kaupade ekspordist saadavast kogutulust; ja
a 2 % worsening in the programmed public deficit programmed for the year in question or forecast for the following year.’
avaliku sektori eelarvepuudujääk on 2 % suurem, kui kõnealuseks aastaks on ette nähtud või järgmiseks aastaks kavandatud.”
This Decision shall enter into force on the day of its adoption.
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
Done at Brussels, 30 June 2004.
Brüssel, 30. juuni 2004
The Chairman of the ACP-EC Committee of Ambassadors
AKV-EÜ ministrite nõukogu nimel
by delegation, for the ACP-EC Council of Ministers
volitatud AKV-EÜ suursaadikute komitee eesistuja
of 29 April 2004
aprill 2004,
concerning the extension of the common communication network/common systems interface (CCN/CSI)
ühise sidevõrgu/ühise süsteemiliidese (CNN/CSI) laiendamise kohta
THE JOINT COMMITTEE,
EÜ-ANDORRA ÜHISKOMITEE,
Having regard to the Agreement in the form of an Exchange of Letters between the European Economic Community and the Principality of Andorra signed in Luxembourg on 28 June 1990 [1], and in particular Articles 7 and 17(8) thereof,
võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepet, allkirjastatud 28. juunil 1990 Luxembourgis, [1] eriti selle artiklit 7 ja artikli 17 lõiget 8,
Having regard to Decision No 1/2003 of the EC-Andorra Joint Committee of 3 September 2003 on the laws, regulations and administrative provisions necessary for the proper functioning of the customs union (2003/692/EC) [2],
võttes arvesse EL-Andorra ühiskomitee 3. septembri 2003. aasta otsust nr 1/2003 [2] tolliliidu laitmatuks töötamiseks vajalike õigusnormide kohta,
The Community rules applied by Andorra provide for the use of information technology and computer networks for the purposes of applying some provisions, and in particular those concerning Community transit.
Andorra poolt rakendatavate ühenduse eeskirjadega nähakse ette infotehnoloogia ja arvutivõrkude kasutamine teatavate, eelkõige ühenduse transiiti käsitlevate sätete kohaldamiseks.
The use of such technologies, in particular the new computerised transit system (NCTS), requires the use of the CCN/CSI developed by the Community.
Selliste tehnoloogiate, eelkõige uue arvutipõhise transiidisüsteemi (NCTS) kasutamine nõuab ühenduse poolt väljatöötatud CCN/CSI kasutamist.
The Community should authorise the extension of CCN/CSI to Andorra to allow implementation of the provisions of the Agreement establishing customs union between the European Economic Community and Andorra.
Ühendus peaks lubama CCN/CSI laiendamist Andorrasse, et võimaldada rakendada Euroopa Majandusühenduse ja Andorra vahelise tolliliidu asutamist käsitleva kokkuleppe sätteid.
The practical rules and procedures for this extension and the commitments of the Community and Andorra in this connection should also be laid down,
Samuti tuleks sätestada kõnealuse laiendamise praktilised eeskirjad ja kord ning laiendamisega seonduvad ühenduse ja Andorra kohustused,
The Community authorises the extension to Andorra of the common communication network/common systems interface (CCN/CSI) developed by the Community.
Ühendus lubab Andorrasse laiendada ühenduse poolt välja töötatud ühist sidevõrku / ühist süsteemiliidest (CNN/CSI).
The Parties shall comply with the technical specifications set out in the documents listed in the Annex to this Decision which have been made available to Andorra, together with any future amendments which may be made in connection with the project.
Pooled järgivad käesoleva otsuse lisas loetletud dokumentides sätestatud tehnilisi kirjeldusi, mis on tehtud Andorrale kättesaadavaks, ning samuti kõiki hilisemaid muudatusi, mida võidakse kõnealuse projekti puhul teha.
The Commission of the European Communities (Commission) shall manage and develop the system for Andorra in accordance with the guidelines drawn up by the Customs Policy Committee — Working Party on Data Processing — CCN/CSI Technical Subgroup (CPC-CWP-CCN/CSI).
Euroopa Ühenduste Komisjon (“komisjon”) haldab ja töötab Andorra jaoks välja süsteemi, vastavalt juhistele, mille on koostanud tollipoliitika komitee – andmetöötluse toimkond – CCN/CSI tehniline allrühm (CPC-CWP-CCN/CSI).