natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Another joint comment for this case and Case C 38/03 was received from Royal van Lent Shipyard BV, which is active in construction of mega yachts.
Saadi veel üks ühismärkus selle juhtumi ja juhtumi C 38/03 kohta Royal van Lent Shipyard Royal BV-lt, kes tegeleb megajahtlaevade ehitamisega.
The company claims that aids granted by the Spanish government during the past years have been extremely prejudicial for many of the current competitors in this market.
Ettevõte kinnitab, et Hispaania valitsuse poolt viimastel aastatel antud abi on olnud äärmiselt kahjustav paljudele konkurentidele sellel turul.
The Commission also received comments from IZAR. IZAR firstly claims that any funds provided from SEPI is not to be considered as State resources.
Komisjon sai märkused ka IZAR-ilt, kes väidab esiteks, et SEPI poolt antud vahendeid ei tule pidada riigi ressurssideks.
Concerning a loan of EUR 194400000 from SEPI to AESA, IZAR claims that this was no new loan but only a matter of SEPI taking over the claims of a loan that AESA had given to its shipyards.
SEPI 194400000 eurose laenu kohta AESA-le kinnitab IZAR, et tegemist ei olnud uue laenuga, vaid ainult selle laenu ülevõtmisega SEPI poolt, mille AESA oli andnud oma laevatehastele.
Concerning the capital injection of EUR 252400000 from SEPI to AESA, IZAR claims that this took place in September 2000, at a time when AESA owned no shipyards, and that it therefore can not be considered as aid to the shipyards.
SEPI 252400000 eurose kapitalitoetuse kohta AESA-le väidab IZAR, et see toimus 2000. aasta septembris, hetkel, mil AESA-l ei olnud ühtegi laevatehast, ja mida ei või seega pidada laevatehastele antud abiks.
Concerning loss covering of EUR 68200000 from SEPI to IZAR, IZAR claims that this never took place, as can be seen in the annual report of IZAR. IZAR finally claims that an incorrect legal base was used, and that it can not be question to recover any aid provided to the public Spanish shipyards in 1997.
Mis puudutab 68200000 euro suuruse kahjumi katmist SEPI poolt IZAR-ile, selle kohta kinnitab IZAR, et seda ei toimunud, nagu võib näha tema aastaaruandest, ning lisab lõpuks, et kasutati ebaõiget õiguslikku alust ning et ei ole mõistlik tagasi taotleda Hispaania avalik-õiguslikele laevatehastele 1997. aastal antud abi.
COMMENTS FROM SPAIN
HISPAANIA MÄRKUSED
Comments following the opening
Märkused pärast menetluse algatamist
In its comments on the opening of the procedure, Spain clarified that the sum SEPI paid to AESA for the two shipyards and the motor factory was considerably lower than what was mentioned in the opening.
Oma märkustes menetluse algatamise kohta selgitas Hispaania, et summa, mille SEPI maksis AESA-le mõlema laevatehase ja mootoritehase eest, oli märkimisväärselt madalam kui algatamisotsuses nimetatud summa.
In fact, the price for the three companies was EUR 15300000, instead of EUR 60 million as stated in the opening. Price per company was EUR 8054000 for Cadiz, EUR 5235000 for Juliana, and EUR 2013000 for Manises.
Tegelikult oli kolme ettevõtte hind 15300000 eurot (ja mitte 60 miljonit, mis on nimetatud algatamisotsuses), mis jagunes järgmiselt: 8054000 Cádiz’i; 5235000 Juliana ja 2013000 Manises’i eest.
Spain furthermore provided the Commission with arguments why in its view transfer 1 did not contain State aid.
Lisaks esitas Hispaania komisjonile väiteid, miks tema arvates ülekandmine 1 ei moodustanud riigiabi.
The main argument was that the transactions were made in order to prepare for a privatisation of the three companies.
Põhiväiteks oli, et tehingud teostati kolme ettevõtte erastamise ettevalmistuseks.
Since SEPI is the specialist in privatisation, it was necessary to transfer the three companies to SEPI.
Kuna SEPI on erastamise alal asjatundja, tuli kolm ettevõtet üle kanda SEPI-le.
However, very soon it became clear that no interested buyer could be found.
Siiski ilmnes väga kiiresti, et ei leidu ühtegi huvitatud ostjat.
This was the reason for the subsequent transfer of the companies to Bazán.
See oli ettevõtete hilisema Bazán’ile ülekandmise põhjuseks.
Since the alleged purpose of the transactions was to prepare the three companies for privatisation, Spain considers that SEPI did not need to act as a market actor when it bought the companies. It only needed to pay a reasonable price, and in these circumstances the book value seemed to be the optimal solution.
Kuna tehingute väidetav eesmärk oli kolme ettevõtte ettevalmistamine erastamiseks, arvestab Hispaania, et SEPI-l ei tulnud ettevõtete ostmisel tegutseda turul osalejana, vaid ainult maksta mõistuspärane hind, ja sellistel asjaoludel näis arvestuslik väärtus parima lahendusena.
Comments following the first extension
Märkused pärast esimest laiendamist
Following the first extension of the procedure, Spain provided the Commission with the following arguments why no State aid was involved in transfer 2 and 3, i.e. why the price of ESP 1 per company was correct.
Pärast menetluse esimest laiendamist edastas Hispaania komisjonile järgmised väited selle kohta, et ülekandmistes 2 ja 3 ei esinenud riigiabi, see tähendab selle kohta, miks oli hind 1 peseeta ettevõtte eest õigustatud.
According to Spain, SEPI as 100 % shareholder of all concerned companies behaved as a market actor when it decided to reorganise all shipbuilding into one group, with the aim of getting advantages from synergies.
Hispaania sõnul toimis SEPI kui kõikide asjaomaste ettevõtete 100 % aktsiate omanik turul osalejana, kui ta otsustas kogu laevaehituse ühte gruppi ümber rühmitada sünergiate saavutamise eesmärgil.
There was also a necessity to increase the capacity for military production, given the large order book and expected future increase of this sector.
Samuti oli vaja suurendada sõjalise toodangu võimsust, pidades silmas suurt tellimuste arvu ja selle sektori eeldatavat kasvu tulevikus.
Spain also underlined that there was no link between the first set of transactions involving AESA and SEPI, and the second set of transactions leading to the creation of IZAR.
Hispaania rõhutas ka, et ei olnud mingit seost esimese tehingute grupi, milles osalesid AESA ja SEPI, ning teise grupi vahel, mis viis IZAR-i loomiseni.
The first aimed at a privatisation of the three concerned companies, while the second aimed at creating one large shipbuilding group in Spain.
Esimesed viisid kolme ettevõtte erastamiseni, samal ajal kui teistega taotleti suure Hispaania laevaehituse grupi loomist.
Spain claims that the fact that the price for the same companies (Cadiz, Juliana and Manises) changed within a short time frame, from EUR 15300000 million to ESP 3, only shows that the two transactions had different objectives.
Hispaania väidab, et asjaolu, et nende samade ettevõtete hind (Cádiz, Juliana ja Manises) muutus lühikese aja jooksul 15300000 eurost 3 peseetaks, näitab ainult, et kahel tehingul olid erinevad eesmärgid.
The transfer of the shipyard companies to Bazán, with all their assets and liabilities unaffected, does not imply any advantage to any of the shipyard companies.
Laevatehaste ülekandmine ühes kõigi selle aktivate ja passivatega Bazán’ile ei anna mistahes eelist ühelegi laevatehasele.
Furthermore, Spain claims that there were no public resources provided in the transactions.
Lisaks väidab Hispaania, et tehingutes ei kasutatud riigiressursse.
Spain also states that if any advantage could be proven to have benefited Bazán in transfer 2, the military nature of Bazán puts doubts as to whether Article 88(2) of the EC Treaty applies, given the exception provided in Article 296 of the EC Treaty.
Hispaania arutleb ka, et kuigi ülekandmises 2 võiks tõendada teatud eelist Bazán’ile, on Bazán’i sõjalise olemuse tõttu kaheldav, kas asutamislepingu artikli 88 lõige 2 on kohaldatav, lähtuvalt EÜ asutamislepingu artiklis 296 sätestatud erandist.
It is also claimed that the price used in an internal transaction within a group does not necessarily have to be market based.
Ka väidetakse, et ühe grupi sisetehingus kasutatav hind ei pea tingimata põhinema turuhinnal.
However, Spain furthermore claims that in the transactions under consideration the prices used (ESP 1 each) were fully reasonable and reflected the values of the concerned shipyards.
Lisaks kinnitab Hispaania, et vaatlusalustes tehingutes kasutatud hinnad (1 peseeta) olid täiesti mõistuspärased ja peegeldasid asjaomaste laevatehaste väärtust.
A market investor would not have paid more, and the use of a price equal to the book value would not have been appropriate in this situation.
Turu investor ei oleks maksnud rohkem, ning selles olukorras ei oleks olnud sobilik kasutada arvestuslikule väärtusele võrdset hinda.
Spain argues that as a general principle, the reorganisation of activities within the same group does not affect the competitive situation of the new emerging company, or of the companies which are integrated in this new company.
Hispaania väidab, et üldpõhimõtteliselt ei mõjuta tegevuse ümberkorraldamine sama grupi sees vastloodud uue ettevõtte konkurentsitingimusi või sellesse integreeritud ettevõtete konkurentsitingimusi.
Spain in this respect refers to Court Cases 61/79 Denkavit Italiana [9], C-387/92 Banco Exterior de España [10] and C-200/97 Ecotrade and Altiformi [11].
Selles punktis viitab Hispaania Euroopa Ühenduste Kohtu praktikale selle 27. märtsi 1980. aasta lahendites kohtuasjas 61/79, Denkavit Italiana, 15. märtsi 1994. aasta kohtuasjas C-387/92, Hispaania Välispank, [9]5. märtsi 1994. aasta kohtuasjas C-387/92, Hispaania Välispank [10] ja 1. detsembri 1998. aasta kohtuasjas C-200/97, Ecotrade/ Altiformi. [11]
As an ancillary defence, in case the Commission would consider the price too low and therefore constituting an aid to Bazán/IZAR, Spain refers to a Commission decision [12] of 27 July 1994. In this decision it is stated that although a price paid for the transfer of a car plant between two entities of Treuhand was probably too low, the Commission considered this to be irrelevant as it concerned an internal transaction within Treuhand.
Lisaks juhul, kui komisjon peab hinda liiga madalaks ja seega Bazán/IZAR-ile riigiabi kujutavaks, viitab Hispaania komisjoni 27. juuli 1994. aasta otsusele [12] millega teatati, et kuigi autotehase ülekandmise eest makstud hind kahe Treuhand’i asutuse vahel oli tõenäoliselt liiga madal, ei omanud see komisjoni hinnangul tähtsust, sest tegemist oli Treuhand’i sisetehinguga.
Spain further argued that no reasonable market price exists, and failing this, the Commission has not been able to determine the suspected State aid, as is required according to the procedural regulation, the jurisprudence and the Commission’s own practice.
Hispaania väitis lisaks, et ei olnud olemas mõistuspärast turuhinda ja seetõttu ei saa komisjon määratleda vaidlust tekitavat riigiabi, nagu seda nõuab määrus (EÜ) nr 659/1999, kohtupraktika ja komisjoni enda praktika.
Spain furthermore provided information on the book value of the concerned yards, and the economic risks estimated for each of these yards.
Hispaania edastas ka teabe asjaomaste laevatehaste arvestusliku hinna ja neist igaühe puhul väljaarvutatud majandusriskide kohta.
The risks were divided into three elements; economic risk in existing contracts, economic risk of under-utilisation of capacity and other economic risks (commercial, labour related and fiscal).
Riskid jagunesid kolmeks elemendiks: olemasolevate lepingute majandusriskid, võimsuse alakasutusest tulenevad majandusriskid ja muud majandusriskid (kaubandus-, tööhõive- ja maksuriskid).
Spain claimed that by using the book value as a reference, and deducting the estimated risks, the price of ESP 1 per company reflects the real value, and thus no advantage to the buyer Bazán/IZAR (See table 1).
Hispaania väitis, et arvestusliku väärtuse kasutamisel aluseks võetava väärtusena ja arvutatud riskide maha arvamisel peegeldab hind 1 peseeta ettevõtte eest tegelikku väärtust ja seega ei esine mistahes eelist Bazán/IZAR-i ostjale (vt tabelit 1).
Book values and risks related to the individual transactions in July 2000
Arvestuslikud väärtused ja individuaalsete tehingutega seonduvad riskid 2000. aasta juulis
Book value
Arvestuslik väärtus
Estimated risks
Arvutatud risk
Estimated net value
Arvutatud puhasväärtus
Companies sold by AESA to Bazán
AESA poolt Bazán’ile müüdud ettevõtted
Companies sold by SEPI to Bazán
SEPI poolt Bazán’ile müüdud ettevõtted
In reaction to the Danish comments Spain considered that the comments on the aid to Bazán fall outside the scope of the procedure and thus are irrelevant.
Vastuseks Taani märkustele leidis Hispaania, et Bazán’ile antud abiga seonduvad märkused ei puuduta seda menetlust ning ei ole seega asjaomased.
Spain furthermore denied the allegations that the transactions between AESA and SEPI constituted aid as they did not contain any unjustified flow of funds.
Hispaania tõrjus lisaks väited, et AESA ja SEPI vahelised tehingud moodustavad abi, sest need ei sisaldanud ühtegi põhjendamatut fondide liikumist.
Finally Spain states that the problems faced by Danish shipyards are not due to competition from Spanish yards but from unfair competition from Korea.
Lõpuks teatab Hispaania, et Taani laevatehastel esinevad probleemid ei tulene Hispaania laevatehaste konkurentsist, vaid Korea ebaseaduslikust konkurentsist.
Concerning the comments received from the UK, Spain expresses surprise over allegations of cross subsidies between military and civil production since it alleges that the UK has many yards with mixed civil/military production.
Ühendkuningriigilt saadud märkuste kohta avaldab Hispaania üllatust seoses väidetega ristsubsideerimise kohta sõjalise ja tsiviiltoodangu vahel, sest ta väidab, et Ühendkuningriigil on palju tsiviil- ja sõjalise segatoodanguga laevatehaseid.
It also denies that Spanish shipyards have benefited from any measure that has not been authorised by the European Commission.
Ta eitab ka, et Hispaania laevatehaste suhtes on kohaldatud mistahes Euroopa Komisjoni poolt lubamatuid meetmeid.
Comments following the second extension
Märkused pärast teist laiendamist
Following the second extension of the procedure, Spain provided the Commission with the following arguments on why, in its view, no State aid was involved in the loans and capital injections noted by the Commission.
Pärast menetluse teist laiendamist esitas Hispaania komisjonile järgmised väited põhjuste kohta, mille tõttu ei olnud tema arvates tegemist riigiabiga laenudes ja kapitalitoetustes, mida komisjon analüüsis.
Firstly, Spain claims that SEPI acted as a private investor in a market economy, that aims at maximising profits, and that the Commission has not proven that SEPI’s resources comes from the State or are imputable to the State.
Esiteks väidab Hispaania, et SEPI toimis turumajanduse erainvestorina, kes taotleb suurimat kasu, ja et komisjon ei tõestanud, et SEPI vahendid tulenevad riigilt või on riigile omistatavad.
Concerning the loans from SEPI to Cadiz, Juliana and Manises, Spain states that when SEPI on 22 December 1999 took over the three companies, they had debts to AESA of respectively EUR 120800000 (Cadiz), EUR 47200000 (Juliana) and EUR 24100000 (Manises).
Seoses SEPI laenudega Cádiz’ile, Julianale ja Manises’ile teatab Hispaania, et kui 22. detsembril 1999 võttis SEPI need kolm ettevõtet üle, olid neil võlgnevused AESA-le vastavalt 120800000 eurot (Cádiz); 47200000 eurot (Juliana) ja 24100000 eurot (Manises).
What SEPI did was to take over these claims from AESA.
Mida SEPI tegi, oli see, et ta võttis kõnealused AESA laenud üle.
This can not be considered to be a new aid to the shipyards.
Seda ei saa pidada uueks abiks laevatehastele.
Furthermore, the interest rates charged were similar to the market rate (MIBOR plus 8 points).
Pealegi olid rakendatud intressimäärad sarnased turumääradega (MIBOR pluss 8 punkti).
Concerning the capital injection of EUR 252400000 from SEPI to AESA, Spain first states that the capital was not injected on 18 July 2000, as stated in the opening, but in September the same year.
Seoses SEPI 252400000 euro kapitalitoetusega AESA-le, teatab Hispaania esiteks, et kapitalitoetust ei antud 18. juulil 2000. aastal, nagu märgitakse algatamisotsuses, vaid sama aasta septembris.
At this time, AESA did not have any activity, since it had already sold its last shipyards to Bazán.
Sel ajal ei arendanud AESA mistahes tegevust, sest ta oli juba müünud oma viimased laevatehased Bazán’ile.
Therefore, no distortion of competition could be caused by this capital injection. The capital injection to AESA was furthermore intended to organise an orderly closure of AESA.
Järelikult ei võinud see kapitalitoetus põhjustada mistahes konkurentsimoonutust ja oli mõeldud AESA korraliku sulgemise korraldamiseks.
Spain in this respect refers to Court judgment C-303/88, ENI-Lanerossi [14].
Hispaania viitab siinkohal 21. märtsi 1991. aasta kohtulahendile kohtuasjas C-303/88, ENI-Lanerossi. [14]
Concerning the suspected capital injections to Astano, Cadiz, Juliana and Manises, Spain informs that the annual report for IZAR for year 2000 takes up EUR 68,2 million loss in connection with the acquisition of the four concerned shipyards.
Seoses kahtlaste kapitalitoetustega Astanole, Cádiz’ile, Julianale ja Manises’ile teatab Hispaania, et IZAR-i 2000. aasta aruandes on toodud 68200000 euro kahjum seoses nelja asjaomase laevatehase omandamisega.
According to Spain, there was thus no aid involved from SEPI to the shipyards before they were transferred to Bazán.
Hispaania sõnul ei andnud SEPI laevatehastele mistahes abi enne nende ülekandmist Bazán’ile.
Spain furthermore provides extensive argumentation against the possibility that some of the aid authorised in 1997 would become incompatible in case the Commission would declare that further illegal aid has been provided to the public Spanish shipyards.
Hispaania esitas lisaks laiaulatuslikud väited võimaluse vastu, et osa 1997. aastal lubatud abist muutub kokkusobimatuks juhul, kui komisjon teatab, et Hispaania avalik-õiguslikele laevatehastele anti veel ebaseaduslikku abi.
In reaction to the comments provided by third parties, Spain fully agrees with all that was stated by IZAR.
Vastuseks kolmandate poolte märkustele on Hispaania täielikult nõus IZAR-i poolt väidetuga.
Concerning the issue of production of luxury yachts, taken up by the other two other commenting parties, Spain claims firstly that these ships are not covered by the Shipbuilding Regulation, and that the comments therefore should not be taken into account.
Seoses luksusjahtide tootmise asjaoluga, mida nimetasid teised kaks poolt, väidab Hispaania esiteks, et need laevad ei kuulu määruse (EÜ) nr 1540/98 reguleerimisalasse ning seega ei tule märkusi arvesse võtta.
It further states that the luxury yachts are built by IZAR without any State aid, and that IZAR’s worldwide share of this market is minimal (less than […] percent).
Pealegi ehitab neid luksusjahte IZAR ilma mistahes riigiabita ja IZAR-i maailmaturu osa sellel turul on minimaalne (alla […] %).
It also denies that some of the claimed investments in the shipyards San Fernando and Cartagena have taken place.
Ta eitab ka, et osa väidetavatest investeeringutest tehti San Fernando ja Cartagena laevatehastesse.
Legal base
Õiguslik alus
According to Article 87(1) of the EC Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market.
Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
Pursuant to the established case-law of the European Courts, the criterion of trade being affected is met if the recipient firm carries out an economic activity involving trade between Member States.
Kooskõlas juba nimetatud kohtu praktikaga on täidetud kaubanduse mõjutamise nõue, kui abisaaja ettevõte arendab majandustegevust, milles toimub liikmesriikidevaheline kaubandus.
According to Article 87(3)(e) of the EC Treaty, categories of aid specified by a decision of the Council acting by a qualified majority on a proposal from the Commission may be considered compatible with the common market.
Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile e võib ühisturuga kokkusobivaks pidada muud liiki abi, mida võib komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega kindlaks määrata nõukogu otsusega.
Shipbuilding is an economic activity involving trade between Member States.
Laevaehitus on majanduslik tegevusala, mis hõlmab liikmesriikidevahelist kaubandust.
Therefore, aid to shipbuilding falls within the scope of Article 87(1) of the EC Treaty.
Järelikult kuulub laevaehitusele antav abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse.
The Commission notes that according to the Shipbuilding Regulation, ‘shipbuilding’ means building of self-propelled seagoing commercial vessels.
Komisjon täheldab, et vastavalt määrusele (EÜ) nr 1540/98 tähendab “laevaehitus” iseliikuvate avamere kaubalaevade ehitamist.
The Commission further notes that Article 2 of the said Regulation states that aid granted for shipbuilding, ship repair and ship conversion may be compatible with the common market only if it complies with the provisions of the Regulation.
Komisjon täheldab lisaks sellele, et nimetatud määruse artiklis 2 sätestatakse, et laevaehitusele ja laevade remondile ja ümberehitusele antav abi on ühisturuga kokkusobiv ainult juhul, kui see täidab määruse sätteid.
This provision applies not only to aid granted to undertakings engaged in such activities but also to related entities.
See kehtib mitte üksnes sellise tegevusega tegelevatele ettevõtetele, vaid ka seonduvatele asutustele antava abi suhtes.
In August 1997, pursuant to Regulation (EC) No 1013/97, the Commission exceptionally approved a package of restructuring aids for the Spanish public merchant shipyards in order for them to return to viability by the end of 1998.
Komisjon kiitis 1997. aasta augustis kooskõlas määrusega 1013/97 erakorraliselt heaks Hispaania avalik-õiguslike tsiviillaevatehaste ümberkorraldamise abi paketi eesmärgiga, et 1998. aasta lõpul on need tehased taas toimivad.
Including aids previously approved, the total package was ESP 318 billion (EUR 1,9 billion).
Ühes eelnevalt heaks kiidetud abiga ulatus pakett kokku 318000 miljoni peseetani (1900 miljonit eurot).
In giving its agreement, the Council stressed the ‘one time, last time’ nature of the aid package.
Oma nõusolekut andes rõhutas nõukogu abipaketi ainulaadset ja lõplikku olemust.
The Spanish government had undertaken the commitment that the yards would not receive any further aid for restructuring, rescue, loss compensation or privatisation. This was reflected in the conditions attached to the Commission’s decision approving the aid.
Hispaania valitsus kohustus tagama, et laevatehased ei saa mistahes muud ümberkorraldamise, päästmise, kahjumi hüvitamise või erastamise abi.
It was also underlined in the first indent of the second subparagraph of Article 5(1) of the Shipbuilding Regulation. This provision states that no rescue or restructuring aid may be granted to an undertaking that has been granted such aid pursuant to Regulation (EC) No 1013/97.
Seda peegeldasid tingimused, mille komisjon kehtestas abi heakskiitmise otsusega ja mida rõhutati ka määruse (EÜ) nr 1540/98 artikli 5 lõike 1 teise lõigu esimeses taandes, kus täpsustatakse, et ei või anda mistahes päästmise või ümberkorraldamise abi ettevõttele, millele on sellist abi juba antud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1013/97.
As a consequence, aid in excess of the aid that was authorised by the initial Commission decision of August 1997 would have to be considered as incompatible with the common market, unless approved under another legal base.
Järelikult oleks mistahes komisjoni 1997. aasta augusti esialgse otsusega lubatust suurem abi ühisturuga kokkusobimatu, kui seda ei ole just heaks kiidetud mõnel muul õiguslikul alusel.