natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hence, variable 3.2.1 should be consistent with overtime earnings in the reference month (variable 4.2.1).
Seega peab muutuja 3.2.1 olema kooskõlas vaatluskuul ületunnitöö eest makstud tasuga (muutuja 4.2.1).
Time off in lieu of unpaid work periods and travel time are not regarded as overtime.
Ületundideks ei loeta palgata tööperioodide ja reisimise tõttu töölt puudutud aega.
The adjustment procedure applied to variable 3.2 implies that the grossing-up procedure also concerns the variable 3.2.1, which is a component of 3.2.
Muutaja 3.2 kohandamine tähendab, et brutosumma arvutatakse ka muutuja 3.2.1 kohta, mis on muutuja 3.2 koostisosa.
If, for example, it is known that an employee had 20 % of the reference month as unpaid absence, variable 3.2.1 should be multiplied by the correction factor 1,25.
Kui näiteks töötaja puhul on teada vaatluskuul 20 %ne tasustamata puudumine, korrutatakse muutuja 3.2.1 parandusteguriga 1,25.
This refers to the total number of paid annual holidays, excluding sick leave and public holidays, expressed in days.
Muutuja hõlmab töötaja aasta tasulist põhipuhkust, välja arvatud haiguspäevad ja riigipühad, väljendatuna päevades.
It relates to the annual total of all normal paid-leave days, including those granted to the employee on the grounds of age, performance of special duties, seniority etc.
See hõlmab tasuliste normaalpuhkusepäevade koguarvu aastas, sealhulgas puhkusepäevad, mida antakse seoses vanuse, eriülesannete täitmise või teenistusaastatega jne.
It is recognised that many employers are unable to state the number of holidays actually taken by the employee during the year.
On kokku lepitud, et paljudel tööandjatel ei ole võimalik nimetada töötaja aasta jooksul võetud puhkusepäevade arvu.
For this reason variable 3.3 refers to annual holiday entitlement, which acts as a proxy for annual holidays actually taken.
Seepärast hõlmab muutuja 3.3 õigust saada põhipuhkust, mis kajastab tegelikult võetud põhipuhkuse päevades.
The following are not regarded as holidays:
Puhkuseks ei loeta:
sick leave,
haiguspäevi,
training leave,
koolituspäevi,
paid special leave granted for personal reasons,
isiklikel põhjustel võimaldatud tasustatud eripuhkus,
additional time off granted under working-time reduction agreements.
tööaja lühendamist käsitlevate lepingute alusel lisaks antud töövaba aega.
For purposes of comparison, each week of holiday corresponds to five days.
Võrdluseks vastab puhkusenädal viiele päevale.
Saturdays and Sundays should not be included.
Ei hõlmata laupäevi ja pühapäevi.
For example, if a full-time employee is normally entitled to five weeks’ annual holiday, this corresponds to 25 days.
Näiteks kui täistööajaga töötajal on tavaliselt õigus saada viis nädalat põhipuhkust, vastab see 25 päevale.
In contrast, five weeks’ holiday entitlement for a part-timer who works 60 % of the normal full-timer’s hours (variable 2.7.1) represents an entitlement to only 15 ‘full’ days of leave.
Seevastu viienädalase puhkuse õigus osalise tööajaga töötajale, kes töötab 60 % ulatuses täistööajast (muutuja 2.7.1), tähendab õigust vaid 15 “täis”puhkusepäevale.
This variable is again expressed in days.
Seda muutujat väljendatakse päevadena.
It includes, for example:
See hõlmab näiteks:
the total number of paid sick leave days actually taken during the year,
aasta jooksul tegelikult võetud tasustatud haiguspäevade koguarvu,
public holidays.
riigipühi.
It excludes paid days which are treated as being equivalent to days actually worked, such as paid annual days spent by the employee on vocational training.
See ei hõlma tasustatud päevi, mida käsitletakse tegelikult töötatud päevadega samaväärsetena, näiteks töötaja aasta jooksul kutseõppeks kulutatud päevi.
Information on earnings for each employee in the sample
Andmed iga valimisse võetud töötaja töötasu kohta
The employees to be included in all the following variables on annual, monthly and hourly earnings are those who actually received remuneration during the reference month.
Töötajad, keda järgmiste muutujatega aasta-, kuu- ja tunnitöötasu kohta hõlmatakse, on need, kes said vaatluskuul tegelikult töötasu.
Further, if the employee’s gross earnings in the reference month (variable 4.2) are affected by unpaid absence (due to sickness, maternity or study leave, etc.) and cannot be suitably adjusted in order to provide a satisfactory estimate of the employee’s earnings for a full month, then that employee should also be excluded.
Kui töötaja vaatluskuu brutotöötasu (muutuja 4.2) mõjutab tasustamata puudumine (haiguse, rasedus- või sünnituspuhkuse, õppepuhkuse jne tõttu) ja seda ei ole võimalik vastavalt kohandada, et hinnata asjakohaselt töötaja terve kuu töötasu, siis tuleks see töötaja samuti välja jätta.
The grossing-up factor for employees (variable 5.2) should strictly relate to those sampled employees for whom soundly-based estimates of gross monthly earnings can be provided.
Töötajate laiendustegur (muutuja 5.2) peaks olema rangelt seotud nende valimisse võetud töötajatega, kelle kohta on võimalik esitada usaldusväärne kuu brutotöötasu hinnang.
Gross annual earnings cover remuneration in cash and in kind paid during the reference year before any tax deductions and social-security contributions payable by wage earners and retained by the employer.
Brutotöötasu hõlmab vaatlusaastal sularahas makstud palka ja loonuspalka, millest ei ole maha arvatud palgatöötaja makstavaid ja tööandja poolt kinnipeetavaid makse ja sotsiaalkindlustusmakseid.
The main difference between annual and monthly earnings is that annual earnings are not only the sum of the direct remuneration, bonuses and allowances paid to an employee in each pay period.
Peamine erinevus aasta ja kuu töötasu vahel on see, et aasta töötasu ei ole üksnes töötajale makstud otsese töötasu, preemiate ja toetuste summa.
Annual earnings hence usually exceed the figure produced by multiplying the ‘standard monthly package’ by 12.
Aasta töötasu on tavaliselt suurem kui “kuu normpaketi” 12ga korrutamisel saadud arv.
The ‘standard monthly package’ includes those bonuses and allowances which occur in every pay period, even if the amount for these ‘regular’ bonuses and allowances varies, but excludes bonuses and allowances not occurring in every pay period.
Kuu “normpakett” hõlmab neid preemiaid ja toetusi, mida makstakse igal palgaperioodil, isegi kui nende “korrapäraste” preemiate ja toetuste suurus on erinev, kuid ei hõlma neid preemiaid ja toetusi, mida ei maksta igal palgaperioodil.
Furthermore, monthly earnings leave payments in kind out of consideration.
Lisaks ei hõlma kuu töötasu loonustasu.
However, annual earnings also cover all ‘non-standard payments’, i.e. payments not occurring in each pay period (variable 4.1.1), and payments in kind (variable 4.1.2).
Siiski hõlmab aasta töötasu kõik “normivälised tasud”, st tasud, mida ei maksta igal palgaperioodil (muutuja 4.1.1), ja loonustasud (muutuja 4.1.2).
Data for variable 4.1 should be provided for all employees for whom gross monthly earnings (variable 4.2) can be supplied, i.e. variable 4.1 should not be provided for employees for whom an estimate of an employee’s gross monthly earnings is not feasible.
Muutuja 4.1 andmed tuleb esitada kõigi töötajate kohta, kelle kuu brutotöötasu (muutuja 4.2) on võimalik esitada, st muutuja 4.1 andmeid ei esitata töötajate kohta, kelle kuu hinnangulist brutotöötasu ei ole võimalik kindlaks määrata.
These employees will be excluded from the sample.
Need töötajad jäetakse valimist välja.
It does not matter if the employee’s earnings do not always relate to a full year.
Töötaja töötasu ei pea alati hõlmama tervet aastat.
Some employees will have periods of unpaid absence, or will have joined or left the enterprise during the year.
Mõnede töötajate puhul on aasta jooksul olnud tegemist tasustamata eemalolekuga või ettevõttesse tööle asumise või sealt lahkumisega.
The actual gross earnings in the reference year are required.
Esitada tuleb vaatlusaasta tegelik brutotöötasu.
When variable 3.1 (number of weeks to which the annual earnings relate) is less than 52 weeks, variable 3.1 will be used to gross up variable 4.1 and its components.
Kui muutuja 3.1 (aasta töötasule vastav nädalate arv) puhul märgitakse vähem kui 52 nädalat, kasutatakse muutujat 3.1 muutuja 4.1 ja selle komponentide laiendamiseks.
Annual bonuses and allowances not paid at each pay period
Aastapreemiad ja -toetused, mida ei maksta igal palgaperioodil
This variable covers items which do not occur each pay period, such as:
See muutuja hõlmab tasusid, mida ei maksta igal palgaperioodil, näiteks:
or 14th month pay,
või 14. kuupalk,
holiday bonuses,
puhkusetoetused,
quarterly or annual company bonuses,
äriühingu kvartali- või aastapreemiad,
productivity bonuses depending on pre-set targets, employee recognition awards, recruitment incentives,
eelnevalt seatud eesmärkidega seotud tootlikkuspreemiad, tunnustuspreemiad, värbamisstiimulid,
leaving or retirement bonuses,
lahkumis- või pensionipreemiad,
back-dated arrears.
tagasiulatuvad võlgnevused.
This variable refers to an estimate of the value of all goods and services made available to employees through the enterprise or local unit during the reference year.
Kõnealune muutuja hõlmab kõigi nende kaupade ja teenuste hinnangulist väärtust, mida ettevõtte või kohaliku üksuse kaudu on vaatlusaasta jooksul töötajatele võimaldatud.
Included are company products, staff housing, company cars, stock options and share purchase schemes.
See hõlmab äriühingu tooteid, tööandja eluruume, ametiautosid, aktsiaoptsioone ja aktsiaostukavasid.
If information is available from personal income taxation on wages and salaries in kind, this may be used as a proxy.
Kui on olemas teave palga ja loonuspalga suhtes rakendatava üksikisiku tulumaksu kohta, võib seda kasutada asendajana.
When variable 3.1 is less than 52 weeks, do not adjust variable 4.1.2.
Kui muutuja 3.1 puhul märgitakse vähem kui 52 nädalat, ei kohandata muutujat 4.1.2.
Gross earnings for the reference month
Vaatluskuu brutotöötasu
This variable covers remuneration in cash paid during the reference month before any tax deductions and social-security contributions payable by wage earners and retained by the employer.
Kõnealune muutuja hõlmab vaatluskuul sularahas makstud töötasu, millest ei ole maha arvatud palgatöötaja makstavaid ja tööandja poolt kinnipeetavaid makse ja sotsiaalkindlustusmakseid.
Variable 4.2 should be consistent with the number of hours paid during the reference month (variable 3.2).
Muutuja 4.2 peab olema kooskõlas vaatluskuu jooksul tasustatud tundidega (muutuja 3.2).
The following elements are included:
Muutuja hõlmab järgmist:
all payments relating to this period (even if actually paid outside the representative month), including any overtime pay, shift premium, bonus, commission, etc.,
kõik tasud, mis on seotud kõnealuse ajavahemikuga (isegi kui neid ei maksta vastaval kuul), sealhulgas tasu ületunnitöö eest, lisatasu vahetustega töö eest, preemiad, komisjonitasud jne,
payments for overtime, allowances for teamwork, night work, weekend work, commissions etc.,
tasu ületunnitöö eest, hüvitised rühmatöö, öötöö ja nädalavahetusel töötamise eest, komisjonitasud jne,
bonuses and allowances paid regularly in each pay period, even if the amount varies monthly,
igal palgaperioodil korrapäraselt makstavad preemiad ja hüvitised, ka siis, kui nende summa on igal kuul erinev,
payments for periods of absence and work stoppage paid for entirely by the employer,
täielikult tööandja makstavad tasud töölt puudutud aja ja tööseisakute eest,
family allowances and other gratuities in cash fixed by collective agreements or voluntarily agreed,
peretoetused ja muud sularahas makstavad lisatasud, mis on kollektiivlepingu või vabatahtliku kokkuleppe alusel kindlaks määratud,
payments to employees’ savings scheme.
töötajate säästukavadesse tehtavad maksed.
The following are excluded:
Muutuja ei hõlma järgmist:
payments paid in this period but relating to other periods, such as arrears, advances or pay for holiday or sickness absences outside this period,
kõnealusel ajavahemikul makstud tasud, mis on seotud teiste ajavahemikega, nagu võlgnevused, ettemaksed või puhkuse või haiguspäevade tasu väljaspool kõnealust ajavahemikku,
periodic bonuses and gratuities not paid regularly at each pay date,
perioodilised preemiad ja lisatasud, mida ei maksta korrapäraselt igal palgapäeval,
payments for periods of absence paid by the employer at a reduced rate,
tööandja makstavad vähendatud tasud töölt puudutud aja eest,
statutory family allowances,
kohustuslikud peretoetused,
allowances for work clothes or tools,
tööriiete või -vahendite eest makstavad hüvitised,
reimbursements or payments for travel, subsistence etc., and expenses incurred in carrying out the employer's business,
hüvitised või maksed sõidu- või elamiskulude katteks või muude tööandja äritegevusega seotud kulude katteks,
payments in kind.
loonustasud.
Where the employee’s gross monthly earnings are affected by unpaid absence (due to sickness, maternity or study leave etc. or simply because the employee joined or left the enterprise during the reference month), then the earnings should be suitably adjusted in order to provide an estimate of the employee’s earnings for a full month.
Kui töötaja kuu brutotöötasu mõjutab tasustamata puudumine (haiguse, rasedus- või sünnituspuhkuse, õppepuhkuse jne tõttu või lihtsalt ettevõttes tööle asumise või sealt lahkumise tõttu vaatluskuu jooksul), tuleb töötasu vastavalt kohandada, et esitada töötaja hinnanguline töötasu terve kuu kohta.
Where it is not feasible to adjust the employee’s monthly earnings so that the estimated figure corresponds to a full month’s earnings, then the employee should be excluded from the sample.
Kui ei ole võimalik kohandada töötaja kuu töötasu nõnda, et hinnanguline arv vastaks terve kuu töötasule, tuleb töötaja valimist välja arvata.
The amount of overtime earnings paid for overtime hours.
Ületunnitöö eest makstud tasu.
The full rate should be counted, not just the premium element added to the normal hourly rate.
Muutuja peaks hõlmama kogusummat, mitte ainult tavapärasele tunnitasule lisanduvat lisatasumäära.
Variable 4.2.1 should be consistent with variable 3.2.1 (number of overtime hours paid in the reference month).
Muutuja 4.2.1 peab olema kooskõlas muutujaga 3.2.1 (tasustatud ületundide arv vaatluskuul).
This relates to the special premium payments for shift work, night work or weekend work where these are not treated as overtime.
See muutuja hõlmab erilisatasu vahetustega, ööajal või nädalavahetustel töötamise eest juhul, kui neid ei käsitleta ületunnitööna.
The amount to include is the premium element or supplementary payment, not the total payment for such shift work.
Hõlmata tuleb lisatasu või täiendava lisatasu summa, mitte sellise vahetustega töö eest tasutav kogusumma.
This variable refers to the total amount of compulsory social contributions and taxes paid by the employer on behalf of the employee to government authorities during the reference month.
Kõnealune muutuja hõlmab vaatluskuul tööandja poolt töötaja eest riigiasutustele makstavate kohustuslike sotsiaalkindlustusmaksete ja maksude kogusumma.
This information is requested in order to obtain net monthly earnings for each employee (see the figure ‘Variables on earnings’ at the end of Annex I).
Kõnealune teave on vajalik, et saada töötaja kuu netotöötasu (vt arvu “Töötasu muutujad” I lisa lõpus).
If the employee’s monthly earnings are affected by unpaid absence, then variable 4.2.3 (together with its sub-components 4.2.3.1 and 4.2.3.2) should be adjusted to obtain the estimated deductions for a full month.
Kui töötaja kuu töötasu mõjutab tasustamata puudumine, tuleb kohandada muutujat 4.2.3 (koos selle allkomponentidega 4.2.3.1 ja 4.2.3.2), et saada hinnangulised mahaarvamised terve kuu kohta.
This refers to the amount of the employee’s social security contribution laid down by law or by collective agreements and withheld by the employer.
Muutuja hõlmab töötaja seaduslikke või kollektiivlepingus sätestatud sotsiaalkindlustusmakseid, mille peab kinni tööandja.
This refers to the amount of all taxes on the employee’s earnings withheld by the employer for the reference month and paid by the employer to the tax authorities on behalf of the employee.
Muutuja hõlmab kõiki töötaja töötasudelt makstavaid makse, mille tööandja vaatluskuu eest kinni peab ja töövõtja eest maksuhaldurile maksab.
The figure required is the average gross earnings per hour paid to the employee in the reference month.
Esitatav arv on keskmine brutotöötasu tunni kohta, mis makstakse töötajale vaatluskuul.
This figure should be consistent with the average gross hourly earnings derived from gross earnings for the reference month (variable 4.2) divided by the number of hours paid during the same period (variable 3.2).
Kõnealune arv peab olema kooskõlas keskmise brutotunnitasuga, mis on tuletatud vaatluskuu brutotöötasust (muutuja 4.2), jagatuna sama ajavahemiku jooksul tasustatud töötundide (muutuja 3.2) arvuga.
The data collection for the structure-of-earnings survey usually follows a two-stage sampling scheme.
Andmete kogumine töötasude struktuuri käsitleva vaatluse jaoks toimub tavaliselt kaheetapilise valimikujunduse järgi.
In this case, the total population of local units is first divided into non-overlapping subpopulations (strata) and a sample of local units is drawn from each stratum.
Sel juhul jagatakse kohalike üksuste populatsioon mittekattuvateks alapopulatsioonideks (kihid) ja kohalike üksuste valim moodustatakse iga kihi põhjal.
After that, a sample of employees is drawn from each local unit.
Pärast seda moodustatakse igast kohalikust üksusest töötajate valim.
The grossing-up factor 5.1 is needed to draw conclusions from the data collected on the sampled local units to the population of all local units in the stratum concerned.
Laiendustegur 5.1 on vajalik, et teha valimisse kuuluvate kohalike üksuste kohta kogutud andmete põhjal järeldused asjaomase kihi kõigi kohalike üksuste populatsiooni kohta.
Analogously, the grossing-up factor 5.2 allows conclusions to be drawn from data on sampled employees to the population of all employees in the same stratum.
Samamoodi võimaldab laiendustegur 5.2 teha järeldused populatsiooni kuuluvate töötajate andmete põhjal ühe kihi kõigi töötajate populatsiooni kohta.
In general, whenever it is decided that the micro-data for an individual business or individual employee should be withdrawn (for whatever reason) or are not available, then the grossing-up factors should be recalculated by suitable methods such as calibration, in order to adjust the initial weights of local units and employees respectively.
Juhul, kui otsustatakse, et konkreetse ettevõtte või konkreetse töötaja mikroandmed tuleks tagasi võtta (mingil põhjusel) või need ei ole kättesaadavad, siis tuleks üldjuhul laiendustegurid uuesti arvutada, kasutades asjakohaseid meetodeid, nagu kalibreerimine, et kohandada vastavalt kohalike üksuste ja töötajate esialgset osakaalu.
The grossing-up factor 5.1 for each local unit is calculated within each sampling stratum.
Kohaliku üksuse laiendustegur 5.1 arvutatakse iga valimikihi puhul.
It gives an indication of the number of local units in the stratum represented by each local unit in the sample.
See näitab kohalike üksuste arvu kihis, mida esindab iga valimisse võetud kohalik üksus.
Hence, variable 5.1 is (at least before applying any method of reweighting the local units) the factor by which the number of local units in the sample needs to be multiplied to obtain estimates for the population of all local units in the stratum concerned.
Seepärast on muutuja 5.1 (vähemalt enne, kui kohaldatakse meetodeid, millega määratakse uuesti kohalike üksuste osakaal) tegur, millega tuleb korrutada valimisse kuuluvate kohalike üksuste arv, et saada hinnanguid asjaomase kihi kõigi kohalike üksuste populatsiooni kohta.
Whenever it is decided that a local unit should be withdrawn from the sample (owing to non-response, coverage error, post-stratification etc.), the grossing-up factor 5.1 needs to be recalculated to take account of the local units excluded.
Kui otsustatakse, et kohalik üksus tuleks valimist välja jätta (mittevastamise, katvusvea, järelstratifitseerimise tõttu), tuleb väljajäetud kohalike üksuste arvessevõtmiseks arvutada laiendustegur 5.1 uuesti.
The grossing-up factor for employees is calculated for each local unit in the sample.
Töötajate laiendustegur arvutatakse iga valimisse kuuluva kohaliku üksuse kohta.
Variable 5.2 is (at least before applying any method for reweighting the initial weights of employees) the factor by which the number of employees in the sample needs to be multiplied in order to obtain population estimates for the stratum concerned.
Seepärast on muutuja 5.2 (vähemalt enne, kui kohaldatakse meetodeid, millega määratakse uuesti töötajate esialgne osakaal) tegur, millega tuleb korrutada valimisse kuuluvate töötajate arv, et saada hinnang asjaomase kihi populatsiooni kohta.
It is essential for the number of employees in the sample drawn from the local unit to be the same as the number of employees who have received a full month’s remuneration in the reference month.
On oluline, et töötajate arv kohaliku üksuse põhjal moodustatud valimis kattuks nende töötajate arvuga, kes on saanud vaatluskuul terve kuu töötasu.
Where it is necessary to exclude some of the sampled employees who have periods of unpaid absence(s) in the reference month, then the grossing-up factor 5.2 supplied should be recalculated to take account of the employees excluded.
Kui on tarvis välja jätta mõned valimisse kuuluvad töötajad, kelle puhul on tegemist tasustamata äraoleku(te)ga vaatluskuul, tuleks esitatud laiendustegur 5.2 uuesti arvutada, et võtta arvesse väljajäetud töötajaid.
The coverage of section L of NACE Rev. 1.1 is optional.
NACE Rev. 1.1 jao L hõlmamine on vabatahtlik.
The coverage of employees in enterprises with less than 10 employees is optional as well.
Vähem kui 10 töötajaga ettevõtete hõlmamine on samuti vabatahtlik.
The coverage of Section L of NACE Rev. 1.1 is optional.
NACE Rev.1.1 jaotise L hõlmamine on vabatahtlik.
To avoid double counting, the hours worked by persons employed by employment agencies are to be included in the NACE category of the employment agency (NACE Rev. 1.1, 74.50) and not in the NACE category of the enterprise for which they actually work.
Topeltarvestuse vältimiseks tuleks tööjõudu vahendava asutuse palgatud isikute töötunnid kanda tööjõudu vahendava asutuse NACE kategooriasse (NACE Rev.1.1, 74.50) ja mitte selle ettevõtte NACE kategooriasse, kus nad tegelikult töötavad.
An outworker is a person who agrees to work for a particular enterprise or to supply a certain quantity of goods or services to a particular enterprise by prior arrangement or contract with that enterprise, but whose place of work is not within it (European system of national and regional accounts in the European Community, ESA 95: 11.13(g).
Kodutöötaja on isik, kes on nõus teatava ettevõtte heaks töötama või teatavale ettevõttele temaga eelnevalt sõlmitud kokkuleppe või lepingu alusel teatavaid kaupu tarnima või teenuseid osutama, kuid kelle töökoht ei asu selles ettevõttes (Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem (ESA 95): 11.13.g).
TRANSMISSION OF RESULTS
TULEMUSTE EDASTAMINE
The individual data concerning each local unit and each employee should be provided in the form of two types of micro-data record:
Iga kohaliku üksuse ja iga töötaja üksikandmed tuleb esitada kahte tüüpi mikroandmekirjetena:
A records for the local units
A kirjed kohalike üksuste kohta
B records for the employees.
B kirjed töötajate kohta.
The employee records should be linked to the local unit records by a key which does not disclose the identity of the business.
Töötajaid käsitlevad kirjed peavad olema seotud kohalikku üksust käsitlevate kirjetega võtme abil, mis ei avalikusta ettevõtte nime.
This could be an artificial number or an existing key, provided the same key is used for both the local unit and the employee records.
See võib olla vabalt valitud number või olemasolev võti, eeldusel, et kohaliku üksuse ja töötaja kirjete puhul kasutatakse sama võtit.