natgillin/translations-raw huggingface dataset:
No evidence was provided which could alter the above findings and, therefore, it is hereby also confirmed that this exporting producer does not meet the requirements of the second criterion of Article 2(7)(c) of the basic Regulation.
Eeltoodud järelduste muutmiseks piisavaid tõendeid ei esitatud, mistõttu leiab siinkohal kinnitust, et ka see eksportiv tootja ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teise kriteeriumi nõuetele.
The third exporting producer which continued requesting MET after the imposition of provisional measures, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, submitted evidence that its practice with regard to recording at initial recognition of foreign currency transactions, although in certain cases not fully formally in line with IAS 21, has not affected its financial results.
Kolmas eksportiv tootja, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, kes taotles ka pärast ajutiste meetmete kehtestamist turumajanduslikku kohtlemist, esitas tõendid, et nende välisvaluutatehingute esmase kajastamise meetod, mis ei ole küll teatavatel juhtudel täielikult kooskõlas standardiga IAS 21, ei ole mõjutanud äriühingu finantstulemusi.
No other problem of compliance with the IAS was established for the accounts of the company.
Teisi probleeme seoses IAS-standarditele vastavusega äriühingu raamatupidamises ei leitud.
It was therefore considered appropriate in these circumstances to revise the conclusions concerning the compliance of this exporting producer with the second criterion set out in Article 2(7)(c) of the basic Regulation and thus to grant it MET.
Nimetatud asjaoludel peeti kohaseks vaadata uuesti läbi järeldused, mis käsitlesid nimetatud eksportiva tootja vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud teise kriteeriumi nõuetele, ja rakendada tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist.
For the rest, the findings set out in recitals (19) to (34) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Ülejäänud osas kiidetakse ajutise määruse põhjenduste 19–34 järeldused heaks.
It is noted that following the imposition of provisional measures, a non-cooperating Chinese exporting producer and its related importer in the Community submitted certain comments on the provisional findings and claimed MET or, in the event it did not receive MET, individual treatment.
Tuleb märkida, et pärast ajutiste meetmete rakendamist esitasid koostööd mittetegev Hiina eksportiv tootja ja temaga seotud ühenduse importija esialgsete järelduste kohta teatavad märkused ja taotlesid turumajanduslikku kohtlemist või selle mittevõimaldamise korral individuaalset kohtlemist.
The companies were informed that non-cooperating exporting producers, i.e. exporting producers which have not made themselves known, present their views in writing and submit information within the set periods, cannot claim MET or individual treatment in accordance with the provisions of Articles 2(7), 5(10), 9(5) and 18(1) of the basic Regulation.
Neid äriühinguid teavitati, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7, artikli 5 lõikele 10, artikli 9 lõikele 5 ja artikli 18 lõikele 1 ei saa eksportivad tootjad, kes koostööd ei tee, st eksportivad tootjad, kes ei ole määratud tähtaja jooksul endast teada andnud, oma seisukohti kirjalikult esitanud ja teavet edastanud, taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist.
In the absence of any comments, the contents of recitals (35) to (37) of the provisional Regulation concerning individual treatment are hereby confirmed.
Kuna märkusi ei ole esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse individuaalset kohtlemist käsitlevad põhjenduste 35–37 sisu.
Determination of normal value for exporting producers not granted MET
Normaalväärtuse määramine eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist.
Canada had provisionally been chosen as the analogue market economy third country for the purpose of establishing normal value for exporting producers not granted MET.
Esialgu valiti eksportivatele tootjatele, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtuse määramise kolmandaks turumajanduslikuks võrdlusriigiks Kanada.
Following the imposition of provisional measures, two exporting producers and one importer reiterated their arguments against this choice, as set out in recital (41) of the provisional Regulation.
Pärast ajutiste meetmete rakendamist kordasid kaks eksportivat tootjat ja üks importija oma ajutise määruse põhjenduses 41 esitatud vastuargumente.
However, they did not provide any additional verifiable evidence supporting their arguments.
Siiski ei esitanud nad oma väidete kinnituseks tõendusmaterjali.
They further argued that the choice of Canada as an analogue market economy third country was inappropriate because the Canadian manufactures of hand pallet trucks bear much higher costs than Chinese counterparts, in particular in relation to labour costs.
Nad väitsid jätkuvalt, et Kanada valimine kolmandaks turumajanduslikuks võrdlusriigiks on ebasobiv, sest Kanada kaubaaluste käsivedukite tootjatel on märksa suuremad tootmiskulud kui vastavatel Hiina tootjatel, eriti tööjõukulude osas.
In this respect, one exporting producer has claimed an additional adjustment for differences in the cost of production between its own costs in the PRC and the cost of production in Canada, whilst the other exporting producer argued that the very high adjustments already made is an indication that the Canadian and Chinese hand pallet trucks are not comparable.
Sellega seoses on üks eksportiv tootja taotlenud täiendavat kohandust, et võtta arvesse tema HRV tootmisüksuse ja Kanada tootjate tootmiskulude erinevusi, samas kui teine eksportiv tootja väitis, et juba tehtud suured kohandused viitavad, et Kanada ja Hiina kaubaaluste käsivedukid ei ole võrreldavad.
In this respect, it is recalled that the investigation established that Canada has a competitive and representative market for hand pallet trucks, that the production facilities and methods of the Chinese and the Canadian producers are similar and that overall the Chinese and Canadian hand pallet trucks are comparable on the basis of the criteria established for the purposes of this investigation, as set out in recitals (40), (43) and (44) of the provisional Regulation.
Sellega seoses tuleb meenutada, et uurimise tulemuste kohaselt on Kanadas konkurentsil põhinev ja esinduslik kaubaaluste käsivedukite turg, Hiina ja Kanada tootjate tootmisvahendid ja -meetodid on sarnased ning üldjoontes on Hiina ja Kanada kaubaaluste käsivedukid selle uurimise jaoks seatud ajutise määruse põhjendustes 40, 43 ja 44 esitatud kriteeriumide määrusealusel võrreldavad.
Furthermore, the investigation established that the production of hand pallet trucks is not labour intensive (the cost of labour in Canada is not more than 15 % of the total cost of production) and, therefore, any differences in labour cost between Canada and the PRC would not affect significantly the total cost of production.
Lisaks leiti uurimise käigus, et kaubaaluste käsivedukite tootmine ei ole tööjõumahukas (tööjõukulu Kanadas ei ületa 15 % tootmise kogukulust) ja seetõttu ei mõjuta Kanada ja HRV tööjõukulude erinevused tootmise kogukulu olulisel määral.
Therefore, the argument that cost differences mainly due to labour render the choice of Canada as an analogue country inappropriate cannot be accepted.
Seega ei saa nõustuda väitega, et peamiselt tööjõuga seotud kuluerinevused ei luba Kanadat sobivaks võrdlusriigiks pidada.
As regards the argument that Canadian manufacturers produce hand pallet trucks at significantly higher costs than Chinese counterparts, and that an adjustment, based on the cost difference between Canada and the exporting producer’s own costs in the PRC should be made to the normal value, it should be noted that the production cost information of the exporting producer which made the argument was not accepted since its request for MET had been rejected.
Seoses väitega, et Kanada tootjate kulud kaubaaluste käsivedukite tootmisel on märgatavalt kõrgemad kui Hiina tootjate kulud ning et normaalväärtust tuleks kohandada lähtuvalt Kanada tootjate ja kõnealuse HRV tootja kulude erinevusest, tuleb märkida, et teavet väite esitanud eksportiva tootja tootmiskulude kohta ei aktsepteeritud, sest kõnealusele tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.
This significantly undermines the argument on comparison of costs.
See vähendab oluliselt kulude võrdlust käsitleva väite jõudu.
Consequently, the claim should be rejected.
Seetõttu tuleks taotlus tagasi lükata.
As to the argument that the high adjustments already granted are an indication that the Canadian and Chinese hand pallet trucks are not comparable, it is noted that the product types to be compared to each other were selected on the basis of criteria which are considered reasonable within the industry concerned.
Seoses väitega, et juba määratud suured kohandused tõendavad Kanada ja Hiina kaubaaluste käsivedukite võrreldamatust, tuleb märkida, et võrreldavad tootetüübid valiti vastavas tootmisharus põhjendatuks loetud kriteeriumide alusel.
The comparison of product types were made on the basis of certain basic technical characteristics used by all operators in the market and no evidence was provided that this method of comparison was not appropriate, as set out in recital (43) of the provisional Regulation.
Tootetüüpe võrreldi teatavate tehniliste omaduste alusel, mida kasutavad kõik turul tegutsejad, ei esitatud tõendeid selle kohta, et võrdlusmeetod on ebasobiv ajutise määruse põhjenduse 43 tähenduses.
The argument, therefore, cannot be accepted.
Seega ei saa nimetatud väitega nõustuda.
No other arguments were raised concerning the determination of the normal value in the analogue country and thus the findings set out in recitals (38) to (48) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Võrdlusriigi normaalväärtuse määramise kohta ei esitatud täiendavaid väiteid ning seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduste 38–48 järeldused.
Determination of normal value for exporting producers granted MET
Normaalväärtuse määramine eksportivatele tootjate puhul, kelle suhtes rakendatakse turumajanduslikku kohtlemist.
Given that MET was granted to one exporting producer (see recital (18) above) the normal value was established as set out below in accordance with Article 2(1) to 2(6) of the basic Regulation.
Kuna ühele eksportivale tootjale võimaldati turumajanduslikku kohtlemist (vt põhjendust 18 eespool), määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1 kuni 6 allpool esitatud viisil.
Overall representativity of domestic sales
Omamaise müügi üldine esinduslikkus
In accordance with Article 2(2) of the basic Regulation, it was first examined whether the domestic sales of hand pallet trucks to independent customers were representative, i.e. whether the total volume of such sales was at least 5 % of the total volume of its corresponding export sales to the Community.
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti kõigepealt, kas kaubaaluste käsivedukite müük omamaistele sõltumatutele ostjatele oli esinduslik, st kas sellise müügi osakaal äriühingu kogu vastavast eksportmüügist ühendusse oli vähemalt 5 %.
This was the case for the exporting producer concerned.
Kõnealuse eksportiva tootja puhul oli omamaine müük esinduslik.
Product type specific representativity
Tootetüübipõhine esinduslikkus
Subsequently, it was examined whether the domestic sales of product types comparable to the exported product types could be considered as representative.
Järgmiseks uuriti, kas eksporditavate tootetüüpidega võrreldavate tootetüüpide omamaine müük oli esinduslik.
For this purpose, the comparable types sold on the domestic market were first identified.
Selleks tehti kõigepealt kindlaks omamaiselt müüdavad võrreldavad tootetüübid.
The investigation considered those product types of hand pallet trucks sold domestically as being identical or directly comparable with the types sold for export to the Community when they had the same lifting capacity, chassis material, size of forks, type of hydraulics and type of wheels.
Uurimise seisukohalt loeti omamaiselt müüdavad kaubaaluste käsivedukite tüübid ühendusse eksporditud tüüpidega identseteks või otseselt võrreldavateks, kui tüüpidel oli ühesugune tõstevõime, kerematerjal, kahvli suurus, hüdraulika tüüp ning rataste tüüp.
Domestic sales of a particular product type were considered sufficiently representative when the total domestic sales volume of that type sold to independent customers during the IP represented at least 5 % of the total sales volume of the comparable product type exported to the Community.
Konkreetse tootetüübi omamaine müük loeti piisavalt esinduslikuks, kui kogu tootetüübi müük omamaistele sõltumatutele ostjatele moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % võrreldava tootetüübi eksportmüügist ühendusse.
This was the case for some of the product types exported.
Mõnede eksporditavate tootetüüpide puhul oli omamaine müük esinduslik.
It was first examined whether the domestic sales of the above product types made by the exporting producer could be considered as being made in the ordinary course of trade pursuant to Article 2(4) of the basic Regulation.
Esmalt uuriti, kas eksportiva tootja käsitletavate tootetüüpide omamaist müüki võib lugeda vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks.
This was done by establishing the proportion of domestic sales to independent customers, of each exported product type, not sold at a loss on the domestic market during the IP:
Selleks määrati uurimisperioodil iga eksporditava tootetüübi sõltumatutele klientidele toimunud kahjumita müügi osakaal kogu omamaisest müügist:
for those product types where more than 80 % by volume of sales on the domestic market were not below unit costs and where the weighted average sales price was equal to or higher than the weighted average production cost, normal value, by product type, was calculated as the weighted average of all domestic sales prices during the IP, paid or payable to independent customers, of the type in question irrespective of whether these sales were profitable or not;
tootetüüpide puhul, kus üle 80 % omamaisest müügimahust müüdi ühikuhinnast kõrgema hinnaga ja kus kaalutud keskmine müügihind võrdus kaalutud keskmiste tootmiskuludega või oli nendest kõrgem, arvutati normaalväärtus tootetüübi kaupa uurimisperioodi kõigi omamaiste sõltumatute klientide poolt vastava tüübi eest makstud või maksmisele kuuluvate müügihindade kaalutud keskmisena, vaatamata sellele, kas vastavad tehingud olid kasumlikud või mitte;
for those product types where at least 10 %, but not more than 80 %, by volume, of sales on the domestic market were not below unit costs, normal value, by product type, was calculated as the weighted average of domestic sales prices which were made at prices equal to or above unit costs only, of the type in question;
tootetüüpide puhul, kus koduturu müügimahust vähemalt 10 %, kuid mitte rohkem kui 80 % müüdi ühikuhinnast kõrgema hinnaga, arvutati normaalväärtus tootetüübi kaupa vastava tüübi nende omamaise turu tehingute müügihindade kaalutud keskmisena, kus müük toimus ühikuhinnaga või sellest kõrgema hinnaga;
for those product types where less than 10 %, by volume, was sold on the domestic market at a price not below unit costs, it was considered that the product type concerned was not sold in the ordinary course of trade and, therefore, normal value was constructed.
tootetüüpide puhul, kus omamaisel turul müüdi ühikuhinnast kõrgema hinnaga vähem kui 10 % müügimahust, eeldati, et toote müük ei toimu tavapärase kaubandustegevuse raames ning seetõttu määrati normaalväärtus arvestusliku väärtuse alusel.
When the requirements set out in recitals (29) to (31) and in recital (32)(a) and (b) of this Regulation were met, normal value was based for the corresponding product type on the actual prices paid or payable, by independent customers in the domestic market of the exporting country during the IP, as set out in Article 2(1) of the basic Regulation.
Kui käesoleva määruse põhjendustes 30 ja 31 ning põhjenduse 32 punktides a ja b esitatud nõuded olid täidetud, määrati vastava tootetüübi normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud korras vastavalt sõltumatute klientide poolt uurimisperioodil makstud või maksmisele kuuluvatele tegelikele hindadele eksportiva riigi turul.
Normal value based on constructed value
Hinnangulisel väärtusel põhinev normaalväärtus
For types falling under recital (32)(c) of this Regulation, as well as for those product types which were not sold in representative quantities on the domestic market, as mentioned in recital (30) of this Regulation, normal value had to be constructed.
Käesoleva määruse põhjenduse 3 punktile c vastavate tootetüüpide puhul, samuti tootetüüpide puhul, mille omamaise müügi maht ei olnud käesoleva määruse põhjenduse 30 mõistes esinduslik, tuli arvutada normaalväärtus.
The selling, general and administrative (SG&A) expenses incurred and the weighted average profit realised by the exporting producer concerned on domestic sales of the like product, in the ordinary course of trade, during the IP, were added to the manufacturing cost in order to determine constructed normal value pursuant to Article 2(6) of the basic Regulation.
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 liideti tootmiskuludele normaalväärtuse arvutamiseks eksportiva tootja poolt uurimisperioodil samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaise müügiga seonduvad müügi-, üld- ja halduskulud ning saadud kaalutud keskmine kasum.
Following the imposition of provisional measures, no comments were submitted concerning the determination of the export price for sales made directly to independent customers in the Community.
Ühenduses tegutsevatele sõltumatutele klientidele otse müüdavate toodete ekspordihinna määramise kohta pärast ajutiste meetmete rakendamist märkusi ei esitatud.
Therefore, the findings set out in recital (49) of the provisional Regulation concerning the establishment of the export price pursuant to Article 2(8) of the basic Regulation are hereby confirmed.
Seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 49 esitatud järeldused, mis käsitlevad ekspordihinna määratlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.
For two exporting producers, the export price has been provisionally constructed for their sales to importers with which they were found to have a compensatory arrangement pursuant to Article 2(9) of the basic Regulation, as set out in recital (49) of the provisional Regulation.
Kahe eksportiva tootja puhul arvutati ajutiselt ekspordihind toodetele, mida müüakse importijatele, kellega tootjatel leiti olevat vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 ajutise määruse põhjenduses 49 esitatud kompensatsioonileping.
One of the exporting producers and its importer, for which certain export prices were constructed, argued that the relationship between them did not warrant construction of export prices and that the actual prices from the exporting producer to the importer should form the basis for establishing export prices.
Üks eksportivatest tootjatest ning tema toodete importija, kellele määrati teatavad ekspordihinnad, väitsid, et nendevaheline suhe ei anna põhjust ekspordihindade arvutamiseks ning et ekspordihindade arvutamise aluseks peaksid olema eksportiva tootja ja importija vahel tegelikult kehtivad hinnad.
However, the investigation showed that these export prices were affected by an agreement between the parties, further to which certain product development costs had to be borne by the importer.
Uurimine näitas aga, et tegelikke ekspordihindu mõjutas osapoolte vaheline leping, mille kohaselt importija kannab teatavad tootearenduskulud.
Due to this compensatory arrangement, average export prices to the importer were significantly higher than to other independent customers in the Community.
Seetõttu on keskmine ekspordihind konkreetsele tootjale oluliselt kõrgem kui teistele ühenduse sõltumatutele klientidele.
Therefore, the prices from the exporting producer to the importer were not accepted as the basis for establishing the export prices.
Seega ei tunnustata eksportiva tootja ning nimetatud importija vahelisi kehtivaid hindu ekspordihindade määratlemise alusena.
Furthermore, before the end of the IP the exporting producer and the importer became associated.
Lisaks said eksportiv tootja ja importija uurimisperioodi käigus seotud äriühinguteks.
Normally, in these circumstances, the export prices would be constructed based on resales prices to independent buyers in the Community.
Tavaliselt võetakse sellises olukorras ekspordihindade arvutamise aluseks edasimüügihinnad ühenduse sõltumatutele ostjatele.
However, in this case the number of resale transactions made in the IP was very small and actual transaction prices were not supplied by the importer in good time and they were not verifiable.
Käesoleval juhul on aga uurimisperioodil tehtud väga vähe edasimüügitehinguid, importija ei esitanud tehinguhindu õigeaegselt ning neid ei olnud võimalik kontrollida.
In these circumstances, these sales were not taken into account in the definitive calculation of export prices.
Nimetatud asjaolusid arvesse võttes ei arvestatud vastavaid müügitehinguid lõplike eksporthindade arvutamisel.
In fact, this exporting producer had significant direct sales to independent customers in the Community which have been used to establish the export price, as set out in recital (36) of this Regulation.
Tegelikult oli vastaval eksportival tootjal märkimisväärne hulk otsemüügitehinguid ühenduse sõltumatute klientidega, mida võeti käesoleva määruse põhjenduses 36 esitatud ekspordihinna määratlemisel arvesse.
The other exporting producer for which certain export prices were constructed and the importer concerned submitted comments on the provisional findings arguing that there was no arrangement or agreement between them within the meaning of an association or a compensatory arrangement as set out in Article 2(9) of the basic Regulation and Article 2.3 of the WTO ADA.
Teine eksportiv tootja, kelle puhul arvutati teatavad ekspordihinnad, ning tema toodete importija esitasid esialgsete järelduste kohta märkused, väites, et nende vahel ei ole sõlmitud kokkulepet ega lepingut, mis vastaks algmääruse artikli 2 lõikes 9 ja WTO dumpinguvastase lepingu artiklis 2.3 esitatud kompensatsioonilepingu määratlusele.
Therefore, the construction of export prices, using resale prices of the importer to independent customers as a basis, is incorrect.
Seetõttu on ebaõige ekspordihindade arvutamine importija ja sõltumatute klientide vahel kehtivate edasimüügi hindade alusel.
This argument could not be accepted because the information given by the exporter and the importer was not reconcilable.
Selle väitega ei saa nõustuda, sest eksportija ja importija esitatud teave ei kattu.
During the on-spot verification visit at the premises of the exporting producer, the investigators were informed that the reason why export prices between the parties are much higher than normal is that a special arrangement or agreement exists between the exporting producer and the importer.
Eksportiva tootja valdustes toimunud kontrollkäigu jooksul teavitati uurijaid, et põhjus, miks osapoolte esitatud ekspordihinnad on tavapärasest märgatavalt kõrgemad, seisneb eksportiva tootja ja importija vahel sõlmitud erilepingus.
In addition, all export invoices referred for details to this agreement.
Lisaks osutasid üksikasjade osas sellele lepingule kõik ekspordiarved.
The exporting producer denied the existence of a written agreement, but explained that the importer concerned was prepared to pay such higher prices in order to obtain and maintain the exclusivity of sales of certain products of the exporting producer for certain markets.
Eksportiv tootja eitas kirjaliku lepingu olemasolu, kuid selgitas, et asjaomane importija on valmis maksma kõrgemaid hindu, et omandada eksportiva tootja teatavate toodete ainumüügiõigus teatavatel turgudel ning säilitada see õigus.