natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A country is considered as a safe country of origin where, on the basis of the legal situation, the application of the law within a democratic system and the general political circumstances, it can be shown that there is generally and consistently no persecution as defined in Article 9 of Directive 2004/83/EC, no torture or inhuman or degrading treatment or punishment and no threat by reason of indiscriminate violence in situations of international or internal armed conflict.
Riiki loetakse turvaliseks päritoluriigiks, kui õigusliku olukorra, õigusaktide demokraatlikus süsteemis kohaldamise ja üldiste poliitiliste olude põhjal on võimalik tõestada, et riigis ei toimu üldist ja järjekindlat tagakiusamist nõukogu direktiivi 2004/83/EÜ artikli 9 tähenduses ega piinamist või muud inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist ning et seal ei ole rahvusvahelise või riigisisese relvastatud konfliktiga kaasnevast valimatust vägivallast tingitud ohtu.
In making this assessment, account shall be taken, inter alia, of the extent to which protection is provided against persecution or mistreatment by:
Nimetatud hinnangu andmisel tuleb võtta arvesse muu hulgas ka seda, millises ulatuses antakse asjaomases riigis kaitset tagakiusamise ja väärkohtlemise eest:
the relevant laws and regulations of the country and the manner in which they are applied;
riigi asjaomaste õigusaktidega ning nende kohaldamise viisiga;
observance of the rights and freedoms laid down in the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and/or the International Covenant for Civil and Political Rights and/or the Convention against Torture, in particular the rights from which derogation cannot be made under Article 15(2) of the said European Convention;
Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja/või kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis ja/või piinamise vastases konventsioonis sätestatud õiguste ja vabaduste järgimisega, eelkõige selliste õiguste järgimisega, millest ei saa teha erandit vastavalt nimetatud Euroopa konventsiooni artikli 15 lõikele 2;
respect of the non-refoulement principle according to the Geneva Convention;
Genfi konventsiooni kohase non-refoulment põhimõtte raames;
provision for a system of effective remedies against violations of these rights and freedoms.
nimetatud õiguste ja vabaduste rikkumise vastaste tõhusate õiguskaitsevahendite süsteemi sätestamisega.
Definition of ‘applicant’ or ‘applicant for asylum’
Mõisted “Taotleja” või “Varjupaigataotleja”
When implementing the provisions of this Directive Spain may, insofar as the provisions of ‘Ley 30/1992 de Régimen jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común’ of 26 November 1992 and ‘Ley 29/1998 reguladora de la Jurisdicción Contencioso-Administrativa’ of 13 July 1998 continue to apply, consider that, for the purposes of Chapter V, the definition of ‘applicant’ or ‘applicant for asylum’ in Article 2(c) of this Directive shall include ‘recurrente’ as established in the abovementioned Acts.
Käesoleva direktiivi sätete kohaldamisel võib Hispaania, kui kohaldatakse 26. novembri 1992. aasta “Ley 30/1992 de Régimen jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común” ja 13. juuli 1998. aasta “Ley 29/1998 reguladora de la Jurisdicción Contencioso-Administrativa” sätteid, arvestada, et V peatüki kohaldamise eesmärgil hõlmavad direktiivi artikli 2 punkti c mõisted “taotleja” või “varjupaigataotleja” ka eespool nimetatud õigusaktides sätestatud mõistet “recurrente”.
A ‘recurrente’ shall be entitled to the same guarantees as an ‘applicant’ or an ‘applicant for asylum’ as set out in this Directive for the purposes of exercising his/her right to an effective remedy in Chapter V.
“Recurrentel” on õigus samadele tagatistele, mis käesolevas direktiivis sätestatud “taotlejal” või “varjupaigataotlejal”, kui ta kasutab V peatükis sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile.
Spain will notify the Commission of any relevant amendments to the abovementioned Act.
Hispaania teavitab komisjoni eespool mainitud õigusaktide mis tahes asjakohastest muudatustest.
Commission Directive 2005/86/EC
Komisjoni direktiiv 2005/86/EÜ,
of 5 December 2005
detsember 2005,
amending Annex I to Directive 2002/32/EC of the European Parliament and of the Council on undesirable substances in animal feed as regards camphechlor
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ (loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta) I lisa kampekloori osas
Having regard to Directive 2002/32/EC of the European Parliament and of the Council of 7 May 2002 on undesirable substances in animal feed [1], and in particular Article 8 (1) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiivi 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta, [1] eriti artikli 8 lõiget 1,
Directive 2002/32/EC provides that the use of products intended for animal feed which contain levels of undesirable substances exceeding the maximum levels laid down in Annex I thereto is prohibited.
Direktiivis 2002/32/EÜ on sätestatud, et niisuguste loomatoiduks ettenähtud toodete kasutamine, milles leiduvate soovimatute ainete tase ületab direktiivi I lisas sätestatud piirnorme, on keelatud.
When Directive 2002/32/EC was adopted, the Commission stated that the provisions laid down in Annex I to that Directive would be reviewed on the basis of updated scientific risk assessments and taking into account the prohibition of any dilution of contaminated non-complying products intended for animal feed.
Direktiivi 2002/32/EÜ vastuvõtmisel teatas komisjon, et I lisa sätted vaadatakse läbi ajakohastatud teaduslike riskihinnangute alusel ning arvesse võttes, et saastunud ja nõuetele mittevastavate loomatoiduks ettenähtud toodete mis tahes lahjendamine on keelatud.
The Scientific Panel on contaminants in the food chain of the European Food Safety Authority (EFSA) adopted an opinion on a request from the Commission related to camphechlor as undesirable substance in animal feed on 2 February 2005.
Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjon, mis käsitleb toiduahelas olevaid saasteaineid, võttis komisjoni taotlusel 2. veebruaril 2005 vastu arvamuse seoses kampekloori kui soovimatu ainega loomasöödas.
Camphechlor is a non systemic insecticide of which the use is phased out in most of the world.
Kampekloor on mittesüsteemne insektitsiid, mille kasutamine on suuremas osas riikidest lõpetatud.
Camphechlor mixtures show a complex composition, with at least 202 different congeners identified.
Kampekloori ühendid on keeruka koostisega, on tuvastatud vähemalt 202 eri ühendit.
Due to its persistence and chemical properties, camphechlor is still found in the environment.
Kampekloori püsivuse ja keemiliste omaduste tõttu leidub seda endiselt keskkonnas.
While some congeners, such as CHB 32, which are major constituents in technical mixtures, are subject to relatively fast biotransformation, other congeners such as CHB 26, 50 and 62 are more persistent and bio-accumulate significantly within the food chain.
Kui tehniliste segude oluliseks koostisosaks olevate mõningate ühendite (näiteks CHB 32) biotransformatsioon on suhteliselt kiire, siis teised ühendid (näiteks CHB 26, 50 ja 62) on tunduvalt püsivamad ja nende bioakumuleerumine toiduahelasse märkimisväärne.
The congeners CHB 26, 50 and 62 can serve as indicators of camphechlor contamination.
Ühendeid CHB 26, 50 ja 62 võib kasutada kampekloorisaaste indikaatoreina.
The presence of CHB 32 is an indicator for a recent contamination and could be included in monitoring programmes to identify possible fraudulent practices.
CHB 32 esinemine näitab hiljutist saastet ning selle võiks võimalike pettuste tuvastamiseks lülitada järelevalveprogrammidesse.
The main sources of camphechlor exposure to animals from feed are fish oil and fish meal.
Loomadele toidu kaudu mõjuva kampekloori peamised allikad on kalaõli ja kalajahu.
Fish feed (particularly for carnivorous species) can contain significant amounts of fish meal and fish oil.
Kalasööt (eelkõige lihatoidulistele liikidele) võib sisaldada märkimisväärses koguses kalajahu ja kalaõli.
For other animals the use of fish meal is low, hence their exposure via feed is lower.
Muude loomade puhul kasutatakse kalajahu vähe, mistõttu söödast tulenev mõju on väiksem.
Fish are the most sensitive to camphechlor toxicity.
Kalad on kampekloori mürgisuse suhtes kõige vastuvõtlikumad.
The carry-over of camphechlor into edible tissues of fatty fish is high, while the carry over in other farmed animals is lower.
Kampekloori ülekandumine rasvaste kalade söödavatesse kudedesse on kõrge, kuna ülekandumine muude põllumajandusloomade puhul on madal.
Fish, in particular lipid rich species, are the main source of human exposure while other sources are of less importance.
Kalad, eriti rasvased liigid, on peamine mõjuallikas inimestele, muud kokkupuuteallikad ei ole nii olulised.
It is appropriate to replace the current general maximum level as regards camphechlor in all feedingstuffs, by a maximum level for camphechlor in fish oil, fish meal and fish feed in order to ensure that these products do not represent any danger to human health and animal health.
On asjakohane asendada praegune kampekloori üldine piirnorm kõigis loomatoitudes kampekloori piirnormiga kalaõlis, kalajahus ja kalasöödas tagamaks, et need tooted ei kujuta mingit ohtu inimeste ega loomade tervisele.
The feed safety has been improved as the level for fish feed, which is fed directly to fish, has been significantly decreased and enforcement through a targeted control on these products intended for animal feeding identified as being the main source of camphechlor exposure should improve the feed safety.
Sööda ohutus on paranenud, sest otse kaladele söödetud kalatoidu piirnormi on märkimisväärselt alandatud, ning see peaks veelgi paranema, kui tugevdatakse sihipärast kontrolli nende loomatoiduks ettenähtud toodete üle, mis on kampekloori peamiseks mõjuallikaks.
The current general maximum level for camphechlor does not reflect the current normal background contamination levels in fish oil.
Kampekloori praegune üldine piirnorm ei kajasta praegust tavapärast loodusliku fooni saastatuse taset kalaõlis.
It is appropriate to establish a maximum level in fish oil taking into account the background levels without endangering animal and public health.
On asjakohane kehtestada piirnorm kalaõlis, võttes arvesse loodusliku fooni tasemeid ning kahjustamata loomade ja inimeste tervist.
This maximum level is to be reviewed in the light of the necessary application on a wider scale of decontamination procedures.
Piirnorm tuleb uuesti üle vaadata seejärel, kui seda on saastatusest puhastamise menetlustes laiemalt kohaldatud.
Directive 2002/32/EC should therefore be amended accordingly.
Sellest tulenevalt peaks direktiivi 2002/32/EÜ vastavalt muutma.
Annex I to Directive 2002/32/EC is amended in accordance with the Annex to this Directive.
Direktiivi 2002/32/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
This Directive shall enter into force on the 20th day following its publication in the Official Journal of the European Union.
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.
Done at Brussels, 5 December 2005.
Brüssel, 5. detsember 2005
Annex I to Directive 2002/32/EC is amended, replacing row 19, Camphechlor (toxaphene), by the following:
Direktiivi 2002/32/EÜ I lisa muudetakse, asendades rea “19. Kampekloor (toksafeen)” järgmisega:
Camphechlor (toxaphene) — sum of indicator congeners CHB 26, 50 and 62 [1]
Kampekloor (toksafeen) – indikaatorühendite CHB 26, 50 ja 62 summa [1]
Fish, other aquatic animals, their products and by-products with the exception of fish oil
Kalad ja muud veeloomad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, välja arvatud kalaõli
Fish oil [2]
Kalaõli [2]
Feedingstuffs for fish [2]
Kalasööt [2]
Numbering system according to Parlar, prefixed by either “CHB” or “Parlar #”: —CHB 26 2-endo,3-exo,5-endo, 6-exo, 8,8,10,10-octochlorobornane,—CHB 50 2-endo,3-exo,5-endo, 6-exo, 8,8,9,10,10-nonachlorobornane,—CHB 62 2,2,5,5,8,9,9,10,10-nonachlorobornane.
Numeratsioon vastavalt Parlarile, eesliitega kas “CHB” või “Parlar #”—CHB 26 2-endo,3-ekso,5-endo, 6-ekso, 8,8,10,10-oktoklorobornaan—CHB 50 2-endo,3-ekso,5-endo, 6-ekso, 8,8,9,10,10-nonaklorobornaan—CHB 62 2,2,5,5,8,9,9,10,10-nonaklorobornaan
The levels shall be reviewed by 31 December 2007 with the aim of reducing the maximum levels.’
Tasemed vaadatakse piirnormi alandamise eesmärgil üle 31. detsembriks 2007.”
Commission Directive 2005/87/EC
Komisjoni direktiiv 2005/87/EÜ,
amending Annex I to Directive 2002/32/EC of the European Parliament and of the Council on undesirable substances in animal feed as regards lead, fluorine and cadmium
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ (loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta) I lisa plii, fluori ja kaadmiumi osas
Having regard to Directive 2002/32/EC of the European Parliament and of the Council of 7 May 2002 on undesirable substances in animal feed [1], and in particular Article 8(1) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiivi 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta, [1] eriti selle artikli 8 lõiget 1,
Having regard to Regulation (EC) No 1831/2003 of the European Parliament and of the Council of 22 September 2003 on additives for use in animal nutrition [2], and in particular the third sentence of Article 13(2) thereof,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta [2] eriti selle artikli 13 lõike 2 kolmandat lauset,
The Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority (EFSA) adopted an opinion on a request from the Commission related to lead as undesirable substance in animal feed on 2 June 2004.
Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjon, mis käsitleb toiduahelas olevaid saasteaineid, võttis komisjoni taotlusel 2. juunil 2004 vastu arvamuse seoses plii kui soovimatu ainega loomasöödas.
Contamination of food with lead is of public health concern.
Toidu saastumine pliiga on rahva tervise alane probleem.
Lead accumulates to some extent in kidney and liver tissue, muscle tissues contain very low residual amounts of lead and carry-over into milk is limited.
Plii koguneb teataval määral maksa ja neerude kudedesse, lihaskude sisaldab väga väikesi pliijääkide koguseid ning selle ülekandumine piimasse on piiratud.
Therefore foods of animal origin are not a major source of human exposure to lead.
Seetõttu ei ole loomsed toiduained peamine allikas inimeste kokkupuutel pliiga.
Cattle and sheep seem to be the most sensitive animal species with respect to acute lead toxicity.
Veised ja lambad tunduvad olevat kõige vastuvõtlikumad loomaliigid ägeda pliimürgisuse suhtes.
Individual intoxications have been reported, resulting from ingestion of feed material originating from polluted areas or accidental ingestions of lead sources.
On teatatud üksikutest mürgistusjuhtumitest, mille põhjuseks on saastunud piirkondadest pärit söödatooraine söömine või pliiallikate eksikombel allaneelamine.
However, the levels found in commercial feed materials in the European Union do not induce clinical signs of toxicity.
Euroopa Liidu kaubanduslikus söödatooraines tuvastatud tasemed mürgisuse kliinilisi tunnuseid siiski ei näita.
The existing legal provisions as regards lead in products intended for animal feed are generally appropriate to ensure that these products do not represent any danger to human health, animal health or adversely affect the livestock production.
Loomatoiduks ettenähtud toodetes leiduvat pliid käsitlevad kehtivad õigusnormid on üldiselt asjakohased tagamaks, et kõnealused tooted ei kujuta mingit ohtu inimeste või loomade tervisele ega kahjusta loomakasvatustoodangut.
Cattle and sheep seem to be the most sensitive animal species and green fodder is a major component of their daily ration, it is important to provide for a review in view of a possible further reduction of the maximum level of lead in green fodder.
Veised ja lambad tunduvad olevat kõige vastuvõtlikumad loomaliigid ning haljassööt on nende päevase söödaratsiooni peamine koostisosa, seega on tähtis näha ette läbivaatamine, pidades silmas plii piirnormi võimalikku edasist vähendamist haljassöödas.
In addition the establishment of a maximum level of lead for additives belonging to the functional group of trace elements, binders and anti-caking agents and for premixtures is appropriate.
Lisaks on asjakohane kehtestada plii piirnorm mikroelementide, sideainete ja paakumisvastaste ainete funktsionaalsesse rühma kuuluvates söödalisandites ning eelsegudes.
The maximum level established for premixtures takes into account the additives with the highest level of lead and not the sensitivity of the different animal species to lead.
Eelsegudele kehtestatud piirnormi puhul võetakse arvesse söödalisandeid, millel on kõrgeim plii tase, kuid mitte eri loomaliikide tundlikkust plii suhtes.
In order to protect animal and public health, it is therefore the responsibility of the producer of premixtures to ensure that, in addition to compliance with the maximum levels for premixtures, the instructions for use on the premixture are in accordance with the maximum levels for complementary and complete feedingstuffs.
Seega on eelsegude tootja kohustus loomade ja inimeste tervise kaitseks tagada, et lisaks eelsegude piirnormide järgimisele on eelsegude kasutusjuhendid kooskõlas täis- ja täiendsöötade piirnormidega.
The Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the EFSA adopted an opinion on a request from the Commission related to fluorine as undesirable substance in animal feed on 22 September 2004.
EFSA teaduskomisjon, mis käsitleb toiduahelas olevaid saasteaineid, võttis komisjoni taotlusel 22. septembril 2004 vastu arvamuse seoses fluori kui soovimatu ainega loomasöödas.
Fluoride accumulates particularly in calcifying tissues.
Fluoriid koguneb eelkõige kaltsiumi sisaldavatesse kudedesse.
In contrast, transmission into edible tissues including milk and eggs is limited.
Seevastu ülekandumine söödavatesse kudedesse, sealhulgas piima ja munadesse, on piiratud.
Hence, the fluoride concentrations in foods from animal origin contribute only marginally to human exposure.
Loomsete toiduainete fluoriidisisaldus mõjutab seega inimesi väga vähe.
In the European Union, fluoride levels in pastures, herbages and compound feeds are generally low and subsequently exposure of animals to fluoride is generally below the level causing detrimental effects.
Karjamaade, heintaimede ja segajõusöötade fluoriiditase on Euroopa Liidus üldiselt madal ning sellest tulenevalt loomade kokkupuude fluoriidiga üldiselt allpool kahjulikku mõju avaldavat taset.
However, in certain distinct geographic areas and incidentally in the proximity of industrial sites with high fluoride emission, excessive exposure to fluoride is associated with dental and skeleton abnormalities.
Teatavates geograafilistes piirkondades ning suure fluoriidiheitega tööstusettevõtete läheduses põhjustab ülemäärane kokkupuude fluoriidiga siiski hammaste ja luustiku kõrvalekaldeid.
The existing legal provisions as regards fluorine in products intended for animal feed are appropriate to ensure that these products do not represent any danger to human health, animal health or adversely affect the livestock production.
Loomatoiduks ettenähtud toodetes leiduvat fluori käsitlevad kehtivad õigusnormid on asjakohased tagamaks, et kõnealused tooted ei kujuta mingit ohtu inimeste või loomade tervisele ega kahjusta loomakasvatustoodangut.
The extraction procedure used has a large influence on the analytical result and it is therefore appropriate to determine the extraction procedure.
Kasutatud ekstraktsioonimenetlusel on suur mõju analüüsi tulemusele ning seetõttu on asjakohane ekstraktsioonimenetlus kindlaks määrata.
Equivalent procedures with demonstrated equal extraction efficiency can be used.
Võib kasutada samaväärseid menetlusi, mille puhul on tõendatud, et ekstraktsiooni efektiivsus on samaväärne.
The level for fluorine in marine crustaceans such as marine krill has to be amended in order to take into account new processing techniques to improve the nutritional quality and to reduce the biomass loss but which also results in higher levels of fluorine in the final end product.
Meres elavate koorikloomade (nagu näiteks krill) fluorisisalduse piirnormi tuleb muuta, et võtta arvesse uusi ümbertöötamisvõtteid, millega suurendatakse toiteväärtust ning vähendatakse biomassi kadu, kuid mille tulemusel lõpptoote fluorisisaldus on suurem.
Commission Directive 84/547/EEC of 26 October 1984 amending the Annexes to Council Directive 70/524/EEC concerning additives in feedingstuffs [3] establishes a maximum level for fluorine in vermiculite (E 561).
Komisjoni 26. oktoobri 1984. aasta direktiivis 84/547/EMÜ (millega muudetakse söödalisandeid käsitleva direktiivi 70/524/EMÜ lisasid) [3] on kehtestatud fluori piirnorm vermikuliidis (E 561).
The scope of Directive 2002/32/EC provides for the possibility of the establishment of maximum levels of undesirable substances in feed additives and the rules governing undesirable substances should be collected in a single text for greater clarity.
Direktiivi 2002/32/EÜ reguleerimisalasse kuulub söödalisandites leiduvate soovimatute ainete piirnormide kehtestamise võimalus ning soovimatuid aineid käsitlevad eeskirjad tuleks selguse huvides üheks tekstiks koondada.
The Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the EFSA adopted an opinion on a request from the Commission related to cadmium as undesirable substance in animal feed on 2 June 2004.
EFSA teaduskomisjon, mis käsitleb toiduahelas olevaid saasteaineid, võttis komisjoni taotlusel 2. juunil 2004 vastu arvamuse seoses kaadmiumi kui soovimatu ainega loomasöödas.
Contamination of food with cadmium is of public health concern.
Toidu saastumine kaadmiumiga on rahva tervise alane probleem.
Accumulation of cadmium in animal tissue is function of dietary concentration and duration of exposure.
Kaadmiumi akumulatsioon loomade kudedesse sõltub selle sisaldusest toidus ja kokkupuute kestusest.
The short life span of animals like fattening pigs and poultry minimizes the risk of undesirable cadmium concentrations in edible tissues of these animals Ruminants and horses however may be exposed during their entire lifespan to cadmium present in pastures.
Niisuguste loomade nagu nuumsigade ja broilerite lühike eluiga vähendab kaadmiumi soovimatu kontsentreerumise riski nende kudedesse. Mäletsejalised ja hobused seevastu võivad kogu nende elu jooksul olla kokkupuutes karjamaadel leiduva kaadmiumiga.
In distinct regions this may result in an undesirable cadmium accumulation particularly in kidneys.
Teatavates piirkondades võib selle tulemuseks olla kaadmiumi soovimatu akumulatsioon eelkõige neerudesse.
Cadmium is toxic to all animal species.
Kaadmium on mürgine kõigile loomaliikidele.
In most of the domestic animal species, including pigs which are considered the most sensitive species, gross clinical symptoms are unlikely to occur if dietary cadmium concentrations remain below 5 mg/kg feed.
Enamikul koduloomade liikidel, sealhulgas sigadel, keda peetakse kõige tundlikumaks liigiks, on tõsiste kliiniliste sümptomite ilmnemine ebatõenäoline, kui toiduga saadava kaadmiumi kogus jääb alla 5 mg söödakilogrammi kohta.
The existing legal provisions as regards cadmium in products intended for animal feed are appropriate to ensure that these products do not represent any danger to human health, animal health or adversely affect the livestock production.
Loomatoiduks ettenähtud toodetes leiduvat kaadmiumi käsitlevad kehtivad õigusnormid on asjakohased tagamaks, et kõnealused tooted ei kujuta mingit ohtu inimeste või loomade tervisele ega kahjusta loomakasvatustoodangut.
No maximum level is currently established for pet food and feed materials of mineral origin other than phosphates.
Piirnormi ei ole praegu kehtestatud lemmikloomatoidu ja muu mineraalse päritoluga söödatooraine kui fosfaatide osas.