natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, the ADT pointed out that approximately 90 % of start-ups in the centres survive for three years, a much better figure than that for start-ups elsewhere.
Lisaks märkis ADT, et umbes 90 % keskuste uutest ettevõtetest pidas vastu kolm aastat, mis on parem näitaja võrreldes mujal tegutsevate uute ettevõtetega.
V. COMMENTS FROM GERMANY
V. SAKSAMAA MÄRKUSED
In its original comments, Germany argued that the measure was aimed at rectifying market failure in the real estate sector, which was unable to provide start-ups in particular with facilities at prices they could afford.
Oma märkustes väitis Saksamaa, et meetme eesmärgiks oli kinnisvaraturul esinevate probleemide kõrvaldamine, sest puudus võimalus eraldada uutele ettevõtetele vahendeid neile sobivate hindadega.
In Germany’s experience, the private market is reluctant to provide innovative start-ups with facilities as these firms are normally high-risk ventures.
Eraõiguslik turg ei ole Saksamaa kogemuse põhjal huvitatud innovatiivsete uute ettevõtete varustamisest vajalike vahenditega, kuna tavaliselt on sellised firmad kõrge riskitasemega ettevõtted.
In addition, small scale facilities are not apparently available on the market.
Pealegi ei ole väikesemahulised vahendid turul ilmselt ka kättesaadavad.
Germany also claimed that all the aid would benefit the users of the centres.
Samuti väitis Saksamaa, et toetus on kasulik keskuste kasutajatele.
As regards the aid element for the users, it first stated that the aid intensity for the users would not exceed 10 % to 20 % of the comparable market prices.
Kasutajate abielemendi kohta teatas Saksamaa alguses, et kasutajate toetusemäär ei ole suurem kui 10–20 % võrreldavast turuhinnast.
However, in its letter of 22 September 2004, it commented that market prices normally would be paid by the users (prices at the lower-end of the market price scale) and that, in any case, the aid granted would be below EUR 100000 over a period of three years (up to EUR 23000 per user each year over a five-year period).
Kuid 22. septembri 2004. aasta kirjas märkis Saksamaa, et kasutajad maksaksid turuhinda (hind turu hinnaskaala alumises osas) ning et kolmeks aastaks antav toetus oleks igal juhul alla 100000 euro (igal aastal kuni 23000 eurot kasutaja kohta viie aasta jooksul).
Germany enclosed comments from each Land some of which referred to studies describing the positive effects for users and the positive regional effects of the centres.
Saksamaa lisas ka iga liidumaa märkused, kus viidatakse uuringutele, mis kirjeldavad keskuste positiivset mõju kasutajatele ja kogu piirkonnale.
Until then, Germany had not undertaken to comply with all the conditions of Commission Regulation (EC) No 69/2001 of 12 January 2001 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to de minimis aid [4], and in particular Article 3 on cumulation and monitoring.
Kuni selle ajani ei olnud Saksamaa kohustunud täitma EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes käsitleva komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 69/2001 [4] kõiki tingimusi, eriti määruse artiklit 3 kumuleerimise ja järelevalve kohta.
Finally, in their most recent comments and in particular by letter of 3 March 2005, Germany amended the initial notification presented and undertook to apply Article 5 of Commission Regulation (EC) No 70/2001 of 12 January 2001 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to State aid to small and medium-sized enterprises [5] in respect of aid for consultancy grants for SMEs using the centres.
Viimati esitatud märkustes ja eriti 3. märtsil 2005. aastal saadetud kirjas muutis Saksamaa oma esialgset teatist ja kohustus täitma komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, [5] ning eelkõige selle määruse artiklit 5, mis puudutab keskusi kasutavate VKEde nõustamistoetust.
It also undertook to apply Regulation (EC) No 69/2001 to any other support measures for SMEs using the centres, and in particular for the renting of premises and laboratories and for the use of research facilities or other items of equipment.
Samuti kohustus ta kohaldama määrust (EÜ) nr 69/2001 muude toetusmeetmete kohta, mis puudutavad keskusi kasutavaid VKEsid, näiteks ruumide ja laboratooriumide üürimine ja uurimisvahendite ning muude seadmete kasutamine.
Although the aid was exempt under the Regulations, Germany requested a definitive Commission decision for reasons of legal certainty.
Kuigi selle abi suhtes tehti määrustega erand, nõudis Saksamaa õiguskindluse huvides komisjoni lõplikku otsust.
The Commission has assessed the measure in the light of Article 87 et seq. of the EC Treaty and Article 61 et seq. of the EEA Agreement as well as in the light of Regulations (EC) No 69/2001 and (EC) No 70/2001.
Komisjon hindas meedet, võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 87 ja sellele järgnevaid artikleid, EMP asutamislepingu artiklit 61 ja sellele järgnevaid artikleid ning määrusi (EÜ) nr 69/2001 ja (EÜ) nr 70/2001.
Presence of State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty
Riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses
In order to assess the measure under the State aid rules of the EC Treaty, it has to be ascertained first whether it constitutes State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Selleks et hinnata meedet EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjade alusel, tuleb kõigepealt kindlaks teha, kas meede kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
According to Article 87(1), any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods is, insofar as it affects trade between Member States, incompatible with the common market.
EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatu põhjal on “igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav toetus, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.
The concept of State aid applies to any direct or indirect advantage financed out of State resources and granted by the State itself or by entities acting by virtue of powers conferred on it by the State.
Riigiabi kontseptsiooni kohaldatakse kõigi otseste või kaudsete soodustuste suhtes, mida finantseeritakse riigi vahenditest ja mida annab kas riik või riigi volitusel tegutsev majandusüksus.
A measure is deemed to constitute State aid if it meets all the criteria of Article 87(1).
Kui meede vastab artikli 87 lõike 1 kriteeriumidele, kujutab see endast riigiabi.
In the case of measures in the form of a grant or a loan, it is normally obvious which enterprise is potentially the beneficiary for the purpose of assessing whether State aid is involved.
Toetuse või laenu vormis meetmete puhul on tavaliselt selge, milline ettevõte on riigiabi olemasolu hindamise eesmärgil potentsiaalne kasusaaja.
However, the measure under consideration is more complex as the German authorities create incentives for one group of market participants (the providers) in order to support another group (the users).
Vaatluse all olev meede on aga keerulisem, sest Saksamaa ametiasutused loovad ergutusvahendeid ühele turuosalejate grupile (teenuseosutajad) selleks, et toetada teist gruppi (kasutajaid).
In addition, the measure creates a third group of potential market participants (the centres) which exist separately from the providers and users.
Lisaks loob meede kolmanda potentsiaalse turuosaliste grupi (keskused), mis tegutseb teenuseosutajatest ja kasutajatest eraldi.
Even if Germany intends only to confer benefits on the users, entities at all three levels may be beneficiaries of State aid.
Isegi kui Saksamaa kavatseb anda eeliseid ainult kasutajatele, võivad kõigi kolme tasandi asutused riigiabist kasu saada.
The existence of State aid within the meaning of Article 87(1) EC Treaty should therefore be assessed at the three different levels: the providers, the centres and the users.
Riigiabi olemasolu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud tähenduses tuleks seega hinnata kolmel eri tasandil: teenusepakkujad, keskused ja kasutajad.
First level: The providers
Esimene tasand: teenusepakkujad
t is not contested that the measure will be funded out of State resources.
Meetme rahastamine riiklikest vahenditest ei ole välistatud.
The percentage of State aid depends on whether the provider is a municipality, an association of local authorities or a public or private non-profit body.
Riigiabi protsent sõltub sellest, kas teenusepakkuja on haldusüksus, kohalike ametiasutuste ühendus või riiklik või eraõiguslik mittetulundusühing.
In the first case, the centre is built with 100 % financing from State resources (up to 90 % from Federal and Land authorities and at least 10 % from local authorities or local authority associations).
Esimesel juhul finantseeritakse keskuse ehitust 100 % riiklikest vahenditest (kuni 90 % tuleb föderaal- ja liidumaa asutustelt ja vähemalt 10 % kohalikelt ametiasutustelt või kohalike ametiasutuste ühendustelt).
However, if a non-profit body is involved, it has to provide at least 10 % of the financing, with the State providing the remaining amount (up to 90 %).
Kui aga tegemist on mittetulundusühinguga, peab ta ise finantseerima vähemalt 10 % ulatuses, ülejäänud summa tuleb riigilt (kuni 90 %).
However, the actual beneficiaries of the aid are SMEs; the State resources are necessary to cover the eligible costs of the construction of the building and in no way reflect the level of the aid granted to the SMEs.
Ent tegelikud kasusaajad on VKEd; riiklikke vahendeid on vaja ehitustega seotud abikõlblike kulude katteks ja need ei kajasta mingil juhul VKEdele antava toetuse suurust.
The providers of the centres fall into two groups: (1) municipalities, local authority associations and public enterprises belonging to them, and (2) public or private non-profit bodies such as universities or research establishments.
Keskustes tegutsevad teenusepakkujad moodustavad kaks rühma: 1. omavalitsused, kohalike ametiasutuste ühendused ja neile kuuluvad avalik-õiguslikud ettevõtted, 2. avalikud või eraõiguslikud mittetulunduslikud asutused, näiteks ülikoolid või uurimisasutused.
Irrespective of the legal status of the operators and the fact that they are non-profit bodies, the Commission, as in its Decision 98/353/EC of 16 September 1997 on State aid for Gemeinnützige Abfallverwertung GmbH [6], considers that the providers can be regarded as undertakings within the meaning of Article 87(1) if they carry out an economic activity on the market.
Olenemata operaatorite õiguslikust seisundist ja sellest, et nad on mittetulunduslikud asutused, arvas komisjon, nagu ka oma 16. septembri 1997. aasta otsuses 98/353/EMÜ Gemeinnützige Abfallverwertung GmbH-le [6] riigiabi andmise kohta, et teenusepakkujaid võib artikli 87 lõikes 1 määratletud tähenduses käsitleda ettevõtetena, kui nad tegelevad majandustegevusega.
Admittedly, municipalities and local authority associations are not normally regarded as undertakings.
Omavalitsusi ja kohalike ametiasutuste ühendusi ei peeta tavaliselt ettevõteteks.
Under the measure in question, the providers are responsible for constructing and managing a centre.
Kõnealuse meetme alusel vastutavad teenusepakkujad keskuse ehituse ja haldamise eest.
They are thus creating the possibility that a centre can rent out premises and/or offer other services to SMEs.
Sellega antakse keskusele võimalus üürida VKEdele ruume ja/või pakkuda muid teenuseid.
Even if they are non-profit bodies, they are performing an economic activity which could be carried out by, for example, private real estate firms or private consultancies.
Ka siis, kui keskused on mittetulunduslikud asutused, tegelevad nad majandustegevusega, mida teostavad näiteks eraõiguslikud kinnisvara- või nõustamisfirmad.
However, the providers are not supposed to benefit themselves from the measure as the State aid is intended to make premises and services available to SMEs.
Kuid teenusepakkujad ei tohiks meetmest tulu saada, sest riigiabi on mõeldud VKEdele, et nad saaksid kasutada ruume ja teenuseid.
Indeed, the State resources granted to the providers are intended to confer an economic advantage solely on the users.
Teenusepakkujatele antavad riiklikud vahendid on mõeldud üksnes kasutajatele majanduslike soodustuste andmiseks.
Several mechanisms ensure that no advantage will remain at the level of the providers.
Seda, et teenusepakkujate tasandile ei jääks mingeid soodustusi, tagavad mitmed mehhanismid.
A public invitation to tender for the construction or extension of a centre will be organised in compliance with public procurement legislation.
Pakkumismenetlus keskuse ehitamiseks või laiendamiseks korraldatakse riigihankeid käsitlevate õigusaktide kohaselt.
The providers are obliged to transfer the possession or use of the centre to the users for at least 15 years.
Teenusepakkujad on kohustatud keskuse valduse ja kasutuse vähemalt 15 aasta pärast üle andma kasutajatele.
To that extent, they do not to receive an advantage over that period of 15 years, during which the buildings have to be used as centres.
15 aasta jooksul, mil hooned peavad olema keskuste kasutuses, ei saa teenusepakkujad neist mingit tulu.
However, as the centres will remain in the ownership of the providers after 15 years and as long as no compensation is payable for the residual value, their value could constitute an advantage for the providers (the owners of the building) as they could then be used for other activities or sold.
Kui aga keskused jäävad pärast 15 aasta möödumist teenusepakkuja omandusse ja kuna jääkväärtuse eest makstakse kompensatsiooni, võivad need osutuda teenusepakkujale (hoonete omanikule) tulusaks, kuna neid võib kasutada muudel eesmärkidel või maha müüa.
In order to ensure that no advantage remains at the level of the providers after 15 years, the German authorities undertook, in the course of the Commission’s investigation, to ensure that profits will be absorbed after that period.
Saksamaa ametiasutused üritasid komisjoni uuringu käigus saada kinnitust, et 15 aasta jooksul absorbeeritakse tulud ja teenusepakkujad ei saa pärast seda enam mingit tulu.
This will be done either by applying the discounted cash-flow method or, in any case, on the basis of a method corresponding to the method provided for in Article 29(4) of Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds [8].
Selleks tuleb kohaldada diskonteeritud sularahavoogude meetodit või meetodit, mis põhineb nõukogu struktuurifondide kohta üldsätted ette nägeva 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 29 lõikes 4 toodud meetodil.
All the revenue earned and losses incurred by the providers during the 15 years will be taken into account, including the residual value of the building.
Arvesse võetakse teenusepakkujate kõik kulud ja tulud 15 aasta jooksul, sealhulgas hoone jääkväärtus.
This suggests that the business activity of the centres should be placed at the level of the providers as it is the latter that will ultimately bear the economic risk attaching to a centre.
See tähendab, et keskuste äritegevus tuleb paigutada teenusepakkujate tasandile, sest nende kanda langevad ka keskustega seotud majandusriskid.
Since the providers do not receive any economic advantage, they cannot be regarded as beneficiaries of State aid within the meaning of Article 87(1).
Kuna teenusepakkujad ei saa mingisugust majanduslikku tulu, ei saa neid pidada ka artikli 87 lõike 1 mõistes riigiabi saajateks.
They can be considered to be only the vehicles for making assistance available to the users via the centres.
Neid võib pidada vahendajateks, kes abistavad keskuste kaudu kasutajaid.
Second level: The centres and their managers
Teine tasand: keskused ja nende haldajad
The State resources made available under the measure in question are intended to be used for the construction or extension of the centres.
Nimetatud meetme alusel saadavad riiklikud vahendid on ette nähtud keskuste ehitamiseks või laiendamiseks.
As only the construction costs of centres are eligible under the measure, the centres’ operating costs are not covered.
Kuna abikõlblike kulude alla kuuluvad üksnes ehituskulud, ei kaeta sellest keskuste talitluskulusid.
This can be ascertained by a check on the use made of the funds (Verwendungsnachweisprüfung), i.e. the monitoring of the aid by Germany.
Seda saab kindlaks teha, kui kontrollida eraldatud raha kasutamist (Verwendungsnachweisprüfung), st Saksamaa-poolset toetuse jälgimist.
Therefore, the centres, which are owned by the providers, have no other use but to make available premises and services to users.
Seega ei saa teenusepakkujate omanduses olevaid keskusi kasutada muul viisil kui pakkudes kasutajatele ruume ja teenuseid.
Reference is also made to the absorption of profits that is mentioned in recital 33 and that Germany has promised to apply also at the level of the centres.
Viidatakse ka põhjenduses 33 nimetatud tulude absorbeerimisele, Saksamaa lubas seda kohaldada ka keskuste tasemel.
This will ensure that no unjustified benefit will remain for the centres after 15 years.
Sellega tagatakse, et pärast 15 aasta möödumist ei saa keskused enam õigustamata tulu.
In addition, Germany has also promised to put out to tender the management of a centre in accordance with public procurement legislation if it is to be taken over by third parties.
Lisaks lubas Saksamaa vastavalt riigihankeid puudutavatele õigusaktidele kuulutada välja pakkumuse keskuse haldamiseks, kui selle võtab üle kolmas osapool.
The managers of a centre will receive a normal market remuneration fixed in the invitation to tender.
Keskuse haldajad saavad pakkumiskutses fikseeritud tavalist turutasu.
As a result, neither the centres nor their managers receive an economic advantage and cannot themselves be regarded as aid beneficiaries but only as vehicles for making the assistance available to users.
Seetõttu ei saa keskused ega nende haldajad majanduslikku tulu ja neid ei saa pidada abi saajateks, vaid üksnes vahendajateks, kes abistavad kasutajaid.
Hence, the measure does not grant aid at the level of the centres and their managers.
Järelikult ei kujuta meede endast riigiabi keskuste ja nende haldajate tasandil.
Third level: The users
Kolmas tasand: kasutajad
Through the providers of the centres and through the centres themselves, the SMEs who rent facilities in the centres benefit indirectly from State resources.
Keskustest vahendeid üürivad VKEd saavad riigi vahenditest kaudset tulu keskuste ja teenusepakkujate kaudu.
However, it should be emphasized that the scheme does not provide for an aid intensity of 90 % to the targeted SMEs.
Siiski tuleb rõhutada, et see kava ei taga sihtettevõtetele 90 % abimäära.
The costs financed up to 90 % or even 100 % out of State resources are necessary in order to be able to construct a centre.
Riigi vahenditest finantseeritavatest kuludest läheb 90 % või isegi 100 % keskuse ehitamiseks.
The centres offer SMEs a wide range of facilities (premises, equipment, scope for cooperation, laboratories, consultancy and other services).
Keskused pakuvad VKEdele suures valikus vahendeid (ruume, seadmeid, ühistöö võimalusi, laboratooriume, nõustamis- ja muid teenuseid).
The rental paid by the SMEs for the premises and the prices paid by them for other facilities (such as laboratories and specialised equipment) may be below the market price since it would be exceptionally difficult for some SMEs to find such premises and facilities on the market, at least at prices they could afford.
VKEde makstav ruumide üür ja muud kulud (nt laborite ja eriseadmete kasutamine) võivad olla turuhinnast madalamad, sest nii mõnelgi VKE-l on turutingimustes raske leida endale sobiva hinnaga ruume ja vahendeid.
The advantage for the SMEs therefore consists in the use — at low cost compared with market prices — of the centre’s premises, including access to other services.
VKEde tulu seisneb seega keskuse ruumide ja teenuste kasutamises turuhinnast madalama tasu eest.
Accordingly, the Commission assumes that the measure confers an advantage on user SMEs in that the rental and/or the other facilities are below the market price.
Seega eeldab komisjon, et meede on VKEdele tulus, sest ruumide üürimine ja muude vahendite kasutamine on turuhinnast odavam.
The measure distorts or may distort competition as it targets certain undertakings, with the target group being defined by the type of centre.
Meede kahjustab või võib kahjustada konkurentsi, kuna see on suunatud teatavatele ettevõtetele, kusjuures sihtgrupp määratakse keskuse tüübi alusel.
As mentioned in recitals 6 to 14, business centres are geared mostly to all types of SME, while technology centres target innovative SMEs, with incubator centres targeting start-ups and micro firms.
Põhjendustes 6 kuni 14 toodu kohaselt on keskused mõeldud igat tüüpi VKEdele, kuid tehnoloogiakeskused, kus asuvad ka asutamiskeskused uutele ja mikrofirmadele, on suunatud innovatiivsetele VKEdele.
Of course, there are also a large number of hybrid centres since some start-ups may also be innovative firms.
Muidugi esineb ka hübriidkeskusi, sest ka mõned uued firmad võivad olla innovatiivsed.
Under the measure, the possibility that aid may be granted to firms engaged in economic sectors where intra-Community trade takes place is not ruled out.
Meede ei välista abi andmist majandussektoris tegutsevatele firmadele, kui tegemist on ühendusesisese kaubavahetusega.
It must therefore be assumed that the measure affects trade between Member States.
Sellega eeldatakse, et meede mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust.
Accordingly, at the level of the users, the measure constitutes State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty insofar as the de minimis ceiling of EUR 100000 per beneficiary for a period of three years pursuant to Regulation (EC) No 69/2001 is not exceeded.
Järelikult kujutab meede EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses kasutaja tasandil riigiabi tingimusel, et see vastavalt määrusele (EÜ) nr 69/2001 ei ületata kolme aasta jooksul 100000 eurot kasusaaja kohta.
As regards application of the de minimis ceiling to the various facilities offered by the centres, the Commission would note the following:
Keskustes pakutavatele eri vahenditele ülemmäärade kohaldamise kohta märgib komisjon järgmist:
As far as the rental of premises is concerned, Germany has undertaken to comply with the provisions of Regulation (EC) No 69/2001 at the level of the users of the centres.
Keskuste kasutajate tasandil kohustus Saksamaa ruumide üürimise osas järgima määruse (EÜ) nr 69/2001 sätteid.
The previous lack of transparency of the measure is rectified as Germany has undertaken to calculate the aid elements contained in the rental for the premises rented by the SMEs on the basis of comparable rentals for similar premises, and in particular the official tables setting out commercial rentals (Gewerbemietspiegel).
Meetme varasemat läbipaistmatust on parandatud, kuna Saksamaa kohustus arvutama VKEdele üüritud ruumide üürirahas sisalduvaid abielemente, võttes aluseks sarnaste ruumide üüriraha, eriti aga kommertsüüride ametlikud tabelid (Gewerbemietspiegel).
In this way, Germany will ensure that the de minimis ceiling of EUR 100000 over a three-year period will be complied with.
Sellega tagab Saksamaa, et täidetakse 100000 euro suurune ülemmäär kolme aasta jooksul.
It undertakes, therefore, to explain to each user of a centre that the use of the centre’s services may contain aid elements that rank as de minimis aid caught by Regulation (EC) No 69/2001.
Saksamaa kohustub selgitama igale keskuse kasutajale, et keskuse teenuste kasutamine võib sisaldada abielemente, mida määruse (EÜ) nr 69/2001 kohaselt loetakse vähese tähtsusega abiks.