natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Certain governments, certain exporting producers and their representative associations, the Community producers, suppliers, processors and importers and their representative associations submitted comments in writing.
Mõningad valitsused, eksportivad tootjad ja neid esindavad ühingud, ühenduse tootjad, tarnijad, töötlejad ja importijad ning neid esindavad ühingud esitasid oma märkused kirjalikult.
The oral and written comments submitted by the parties were considered and taken into account in reaching the definitive findings.
Nende esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi vaagiti ja võeti arvesse lõplike järelduste tegemisel.
All the information which was deemed necessary for the purpose of a final determination was sought and verified.
Kogu lõpliku otsuse tegemiseks vajalikuks peetav informatsioon koguti kokku ja seda kontrolliti.
All cooperating parties were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to impose definitive safeguard measures and the form of the proposed measures.
Kõiki koostööd tegevaid osapooli informeeriti põhilistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavandati lõplike kaitsemeetmete kehtestamist, ja kavandatavate meetmete vormist.
They were granted the opportunity to submit comments and these were considered, and, where deemed appropriate, taken into account in the definitive findings.
Neile anti võimalus esitada märkusi, mida kaaluti, ning võeti seal, kus seda peeti kohaseks, arvesse lõplike järelduste tegemisel.
Marine Harvest Ireland, County Donegal, Ireland.
Marine Harvest Ireland, County Donegal, Iirimaa.
Importers/Processors
Importijad/töötlejad
Syndicat National de l'Industrie du Saumon Fumé, Paris Cedex 14, France.
Syndicat National de l'Industrie du Saumon Fumé, Paris Cedex 14, Prantsusmaa
Vensy Espana SA, Malaga, Spain.
Vensy Espana SA, Malaga, Hispaania
Moulin de la Marche, Chateaulin, France
Moulin de la Marche, Chateaulin, Prantsusmaa
Group Labeyrie, St-Vincent-De-Tyrosse, France.
Group Labeyrie, St-Vincent-De-Tyrosse, Prantsusmaa.
Faeroe Seafood Prime, Tórshavn, Faeroe Islands.
Faeroe Seafood Prime, Tórshavn, Fääri saared
Landshandilin P/F, Tórshavn, Faroe Island.
Landshandilin P/F, Tórshavn, Fääri saared
Viking Seafood P/F, Strendur, Faroe Island.
Viking Seafood P/F, Strendur, Fääri saared
Salmon Sp/f, Faeroe Island.
Salmon Sp/f, Fääri saared
PRG Export Limited, Gota, Faeroe Island.
PRG Export Limited, Gota, Fääri saared
P/F Vestsalmon, Kollafjørdur, Faeroe Islands.
P/F Vestsalmon, Kollafjųrdur, Fääri saared
Nordlaks Oppdrett AS Stokmarkers, Norway.
Nordlaks Oppdrett AS Stokmarkers, Norra
Seafarm Invest AS Lovund, Norway.
Seafarm Invest AS Lovund, Norra
The Faeroe Fish Farming Association, Tórshavn, The Faeroe Islands.
The Faeroe Fish Farming Association, Tórshavn, Fääri saared.
Landcatch Ltd, Argyll, United Kingdom.
Landcatch Ltd, Argyll, Ühendkuningriik.
However, it is considered that the product concerned should be all farmed salmon.
Samas jõuti järeldusele, et vaatlusalune toode peaks siiski hõlmama igasugust tehistingimustes kasvatatud lõhet.
To restrict the product concerned to farmed Atlantic salmon would be to define the product concerned too narrowly.
Kui piirduda vaatlusaluse toote puhul tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhega, oleks vaatlusalune toode liiga kitsalt määratletud.
Based on the physical characteristics of different species of salmon (size, shape, taste etc), the production process, and the substitutability of all types of farmed salmon from the perspective of the consumer, it is considered that all farmed salmon is a single product.
Lõhe erinevate liikide füüsiliste tunnuste (suurus, kuju, maitse jne), tootmisprotsessi ja lõhe liikide asendatavuse põhjal tarbija seisukohast peetakse kõiki tehistingimustes kasvatatud lõhesid üheks ja samaks tooteks.
Similarly, whilst farmed salmon is sold in different preparations (whole fish gutted, whole fish head-off and gutted, fillets), these different preparations all serve the same end use and are readily capable of being substituted.
Samamoodi, kuigi tehistingimustes kasvatatud lõhet müüakse erinevate toodetena (roogitud terve kala, roogitud ja ilma peata terve kala, filee), on nendel erinevatel toodetel sama lõppotstarve ja neid saab kergesti üksteisega asendada.
Some parties argued that frozen salmon is a different product to fresh salmon and should not be considered as part of the product concerned.
Mõned osapooled väitsid, et külmutatud lõhe ja värske lõhe on erinevad tooted ning et külmutatud lõhet ei peaks käsitlema vaatlusaluse tootena.
One party noted that it is subject to a different classification for tariff purposes and claimed that it is intended for, and preferred by, industrial food processors and smokers, whilst consumers prefer fresh salmon.
Üks osapool märkis, et tariifide osas on liigitus erinev ja väitis, et see on ette nähtud töötlejate ja suitsutajate jaoks, kes seda eelistavad, samas kui tarbijad eelistavad värsket lõhet.
Another claimed that it is unsuitable as a raw material for salmon smoking.
Teine osapool väitis, et külmutatud lõhe on suitsutamiseks ebasobiv toormaterjal.
It was also argued that the infrastructure required by processors is different as between fresh and frozen salmon.
Samuti väideti, et töötlejatele vajalik infrastruktuur on värske ja külmutatud lõhe puhul erinev.
It was also claimed that there were entirely separate markets for fresh and frozen salmon indicated by a lack of correlation between fresh and frozen salmon prices and specific instances of retailers, processors and consumer profiles which required one preparation but not the other were provided.
Lisaks väideti, et värske ja külmutatud lõhe jaoks eksisteerivad täiesti eraldiseisvad turud, mida näitab korrelatsiooni puudumine värske ja külmutatud lõhe hindade vahel, kusjuures esitati konkreetseid näiteid jaemüüjate, töötlejate ja tarbijate profiilide kohta, kes nõudsid ühte valmistist, teist aga mitte.
One party claimed that the normal presentations for frozen salmon (e.g. whole fish, fillet, etc.) were different to those for fresh salmon.
Üks osapool väitis, et külmutatud lõhe tavalised esitusviisid (nt terve kala, filee jne) erinesid värske lõhe omadest.
However, these claims were found to be unsubstantiated.
Neid väiteid peeti siiski põhjendamatuteks.
The existence of different classifications for tariff purposes is a single factor amongst others to be considered and is not in itself determinative.
Erinevate tariifsete klassifikatsioonide olemasolu on üks kaalutav tegur teiste seas kuid see ei ole iseenesest otsustav.
Processors use both fresh and frozen farmed salmon.
Töötlejad kasutavad nii värsket kui ka külmutatud tehistingimustes kasvatatud lõhet.
Both fresh and frozen preparations are commonly sold at retail level and commonly at the same outlets (though some outlets only sell either fresh or frozen salmon) even if there is evidence of a small price differential.
Nii värsked kui ka külmutatud valmistised on tavaliselt jaemüügis ning tavaliselt müüakse neid samades müügikohtades (kuigi mõned müügikohad müüvad ainult värsket või ainult külmutatud lõhet), kuigi on tõendeid väikeste hinnaerinevuste kohta.
Both are available in different presentations and directly consumed by consumers.
Kumbki on saadaval erinevate toodetena ja tarbijatele otseselt kättesaadaval.
Although some consumers may prefer to purchase the product in its fresh/chilled state and other in its frozen state, and some preparations are perceived to be of higher quality than others, these preferences and perceptions are not significant.
Kuigi mõned tarbijad võivad eelistada osta toodet värskel/jahutatud kujul ja teised külmutatud kujul, ning mõningaid tooteid peetakse teistest kvaliteetsemateks, ei ole need eelistused ja arvamused olulise tähtsusega.
Both preparations serve the same end use and compete in the same market.
Mõlemal valmistisel on sama lõppotstarve ja need konkureerivad samal turul.
One party claimed that there is no cross-elasticity of demand between fresh and frozen salmon, and referred to the findings in Council Regulation (EC) No 930/2003 in support of this proposition.
Üks osapool väitis, et värske ja külmutatud lõhe nõudluse vahel puudub ristelastsus, viidates oma väite kinnitamiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 930/2003 järeldustele.
However, infact that Regulation recognised the existence of price competition between these two products.
Tegelikult tunnistati kõnealuses määruses siiski hinnakonkurentsi olemasolu nende kahe toote vahel.
In consequence, the argument that frozen salmon is a different product to fresh salmon had to be rejected.
Seetõttu tuli tagasi lükata väide, et külmutatud lõhe ja värske lõhe on erinevad tooted.
Therefore, it is considered that farmed (other than wild) salmon (whether fresh, chilled or frozen) in the different preparations described is a single product.
Seepärast leitakse, et tehistingimustes kasvatatud (mitte looduslik) värske, jahutatud või külmutatud lõhe on ülalkirjeldatud erinevate valmististena üks ja sama toode.
It is currently classified within CN codes ex03021200, ex03031100, ex03031900, ex03032200, ex03041013 and ex03042013.
Toode on praegu klassifitseeritud CN-koodide ex03021200, ex03031100, ex03031900, ex03032200, ex03041013 ja ex03042013 alla.
An examination has been undertaken to establish whether the product produced by the Community producers — i.e. farmed salmon (hereinafter referred to as ‘the like product’) is like or directly competitive with the imported product concerned.
Viidi läbi uurimine, et teha kindlaks, kas ühenduse tootjate toodetav toode – st tehistingimustes kasvatatud lõhe (edaspidi “samasugune toode”) on samasugune või otseselt konkureeriv vaatlusaluse imporditava tootega.
In reaching a determination, the following findings in particular were taken into account.
Määratlemisel võeti eelkõige arvesse järgmisi uurimistulemusi.
the imported product and the Community product share the same international classification for tariff purposes at HS code level (6 digits).
Importtootel ja ühenduse tootel on HS-koodi tasemel sama rahvusvaheline (6-kohaline) tariifne klassifikatsioon.
Furthermore, they share the same or similar physical properties such as taste, size, shape and texture.
Lisaks on neil samad füüsilised omadused, näiteks maitse, suurus, kuju ja tekstuur.
The domestic product is often marketed as a premium quality product and often enjoys a price premium at the retail level.
Kodumaist toodet turustatakse tihti kõrgkvaliteetse tootena ning seda müüakse jaekaubanduses sageli hinnalisandiga.
the imported product and the Community product both serve the same or similar end-uses, they were, therefore, alternative or substitute products and were easily interchangeable;
nii importtootel kui ka ühenduse tootel on sama või sarnane lõppotstarve, seega olid need alternatiiv- või asendustooted ning omavahel kergesti asendatavad;
the imported product and the Community product were both perceived by consumers as alternatives to satisfy a particular want or demand, in this respect the differences identified by certain exporters and importers were simply minor variations.
tarbijad käsitasid nii importtoodet kui ka ühenduse toodet alternatiividena konkreetse vajaduse või nõudluse rahuldamiseks ning seetõttu oli mõnede eksportijate ja importijate tuvastatud erinevuste puhul tegemist üksnes väikeste erinevustega.
Therefore, the conclusion reached is that the imported product and the Community product are ‘like or directly competitive’.
Seepärast on jõutud järeldusele, et importtoode ja ühenduse toode on “samasugused või otseselt konkureerivad tooted”.
An examination has been undertaken based on data for the period 2000 to 2003, focussing on imports in the most recent period for which reliable data are available, to establish whether the product concerned is imported into the Community in such greatly increased quantities, absolute or relative to total Community production, and/or on such terms or conditions as to cause, or threaten to cause, serious injury to the Community producers.
Uurimises kasutati andmeid aastate 2000-2003 kohta, keskendudes impordile viimasel ajal, mille kohta on kättesaadavad usaldusväärsed andmed, et teha kindlaks, kas vaatlusalust toodet imporditakse ühendusse niisuguses absoluutselt või ühenduse toodanguga võrreldes suhteliselt palju suurenenud koguses ja/või sellistel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada märgatavat kahju ühenduse tootjatele.
However, the investigation showed that although Eurostat data does not distinguish between wild and farmed salmon, the available information (US and Canadian export statistics) indicates that imports of wild salmon to the Community have in fact decreased since 2001.
Siiski selgus uurimisest, et kuigi Eurostati andmetes ei eristata looduslikku ja tehistingimustes kasvatatud lõhet, näitab olemasolev teave (Ameerika Ühendriikide ja Kanada ekspordistatistika), et loodusliku lõhe import ühendusse on tegelikult 2001. aastast saadik vähenenud.
Therefore, the inclusion of imports of all salmon in the Eurostat data did not cause the increase in imports observed in those data.
Seega ei põhjustanud impordi kaasamine Eurostati andmetesse kõnealustes andmetes täheldatud impordi kasvu.
One party also claimed that 2000 was an inappropriate base year for the analysis undertaken, claiming that salmon prices were unusually high in that year.
Üks osapool väitis samuti, et 2000. aasta ei ole analüüsi tegemiseks sobiv baasaasta, kuna lõhe hinnad olid sellel aastal ebatavaliselt kõrged.
The definitive findings set out below are thus based on the data from 2000 to 2003.
Allpool toodud lõplikud uurimistulemused põhinevad seetõttu aastate 2000-2003 andmetel.
Year on year increase
Kasv (%) võrreldes eelmise aastaga
Total Community Production
Ühenduse kogutoodang
Imports/Production
Import/Toodang
Between 2002 and 2003, imports increased by 15 %.
Aastatel 2002 kuni 2003 kasvas import 15 %.
Relative to Community production, imports fell from 254 % in 2000 to 235 % in 2001, but have since increased again to 239 % in 2003.
Ühenduse toodangu suhtes vähenes import 254 protsendilt 2000. aastal 235 protsendini 2001. aastal, kuid tõusis pärast seda 2003. aastal jälle 239 protsendini.
Although this represents a reduction compared to 2000, it is noted that following a dip in 2001, imports have increased relative to production in each year since.
Kuigi see väljendab 2000. aastaga võrreldes vähenemist, tuleb märkida, et pärast 2001. aastal toimunud langust on import sellest saadik igal aastal tootmisega kooskõlas kasvanud.
In addition, it is recalled that in 2003 there was an absolute increase in imports of 15 %, a much higher rate of increase than in previous years.
Kuigi peab meenutama, et 2003. aastal toimus impordi absoluutne kasv 15 % võrra, seega märksa kõrgem kasv kui varasematel aastatel.
Quarterly figures for the years 2002 and 2003 show that in 2003 quarterly imports were higher than in the same quarter in 2002, and that the highest increases (up to 20,8 %) occurred in the second half of 2003.
ja 2003. aasta kvartaalsed näitajad näitavad, et kvartalite lõikes oli import 2003. aastal suurem kui 2002. aasta samas kvartalis, ning et kõige suurem kasv (kuni 20,8 %) esines 2003. aasta teises poolel.
Based on the import data for the period from 2000 to 2003, it is concluded that there is a recent, sudden, sharp and significant increase in imports, both absolute and relative to production.
Ajavahemiku 2000–2003 importi käsitlevate andmete põhjal järeldati, et on toimunud hiljutine, järsk ja märkimisväärne impordi suurenemine nii absoluutarvudes kui ka toodangu suhtes.
In this regard, it should be noted that between September 1997 and May 2003, a significant proportion of imports of farmed salmon from Norway (which holds around 55 % of the Community market) were subject to price undertakings in the context of the then existing anti-dumping and anti-subsidy measures.
Selles suhtes tuleks märkida, et ajavahemikus september 1997 kuni mai 2003 kehtisid märkimisväärse osa Norrast imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhe (umbes 55 % ühenduse turust) osas hinnakohustused tollaste dumpinguvastaste ja subsiidiumidevastaste meetmete kontekstis.
In the course of 2002, violations of these price undertakings by certain Norwegian exporting producers began to undermine the effectiveness of that instrument and caused price falls.
aastal hakkas nende hinnakohustuse rikkumine teatavate Norra eksportivate tootjate poolt selle vahendi efektiivsust kahjustama ja põhjustas hinnalangusi.
The proposed termination of the anti-dumping and anti-subsidy measures against imports from Norway was then announced in December 2002 and those measures were terminated in May 2003.
Detsembris 2002 teatati dumpinguvastaste ja subsiidiumidevastaste meetmete kavandatavast lõpetamisest Norrast pärit impordi suhtes ja need meetmed lõpetati mais 2003.
Import prices during 2002 and the first half of 2003 fell partly due to violation of, or voluntary withdrawal from, the price undertakings by some Norwegian exporters.
Impordihinnad langesid 2002. aastal ja 2003. aasta esimeses pooles osaliselt hinnakohustuste rikkumise või nendest vabatahtliku loobumise tõttu mõningate Norra eksportijate poolt.
Import prices fell by 28,5 % between 2000 and 2003.
Impordihinnad langesid aastatel 2000-2003 28,5 % võrra.
This is considered to be outwith the normal price fluctuation on the market because of the extent of the decrease in absolute terms, and because exporting producers were not earning supernormal profits in the year 2000 and the cost of production has not materially decreased between 2000 and 2003.
Seda loetakse jäävat väljapoole normaalset hinnakõikumist turul, sest absoluutarvudes oli tegemist ulatusliku langusega tingimustes, kus eksportivad tootjad ei teeninud 2000. aastal ülemääraseid kasumeid ja tootmiskulud ei ole aastatel 2000-2003 oluliselt muutunud.
Eurostat data for the first semester of 2004 indicate that prices initially increased albeit remaining below their average in 2003, but then followed a downward trend.
Eurostati andmed 2004. aasta esimese poole kohta näitavad, et hinnad tõusid alguses, jäädes siiski allapoole 2003. aasta keskmist, kuid järgisid seejärel langustrendi.
The latest available information indicates that prices are continuing to follow a downward trend and are very low.
Uusim teave viitab sellele, et hinnad on väga madalad ja langevad jätkuvalt.
Despite some claims that prices would increase, these have not been substantiated and the current extremely low prices are confirmed by industry sources in exporting countries.
Hoolimata mõningatest väidetest, et on oodata hinnatõusu, ei ole need olnud põhjendatud ning praeguseid väga madalaid hindu kinnitavad tootmissektori allikad eksportivates riikides.
In 2003, imports increased their market share from 72,0 % in 2002 to 73,9 %, an increase of 1,9 percentage points and their highest level in the period considered.
aastal suurenes impordi turuosa 1,9 protsendipunkti võrra – 72 protsendilt 2002. aastal 75 protsendile 2003. aastal, mis on vaatlusperioodi kõrgeim tase.
Almost all production of the product concerned in the Community was in Scotland and Ireland, although there are also two producers in France and at least one in Latvia.
Peaaegu kogu vaatlusaluse toote toodang ühenduses toodeti Šotimaal ja Iirimaal, kuigi kaks tootjat on ka Prantsusmaal ja vähemalt üks Lätis.
In the year 2003, total Community production of the product concerned was 190903 tonnes, of which the producers which co-operated fully in the provisional stage of the investigation accounted for 85231 tonnes, equivalent to 45 % of the total Community production.
aastal oli vaatlusaluse toote kogutoodang ühenduses 190903 tonni, millest tootjad, kes tegid uurimise esialgses etapis koostööd, tootsid 85231 tonni, mis moodustab 45 % ühenduse kogutoodangust.
They are accordingly considered as the Community producers.
Neid loetakse vastavalt ühenduse tootjateks.
By February 2003, Kontali Analyse (an industry information provider) was forecasting harvesting of 475000 tonnes.
aasta veebruari väljapüügiks prognoosis Kontali Analyse (tööstuse andmeesitaja) 475000 tonni.
Infact, actual Norwegian production in 2003 was 509000 (around 63000 tonnes higher than had been forecast by the Norwegian Government), and harvesting was 6 % higher than Kontali’s harvesting forecast.
Tegelikult oli Norra toodang 2003. aastal 509000 tonni (umbes 63000 tonni rohkem kui prognoosis Norra valitsus) ja väljapüük oli 6 % kõrgem kui Kontali väljapüügi prognoos.
Production was also 64000 tonnes (or 14 %) higher than Norwegian production in 2002.
Toodang oli samuti 64000 (tonni (ehk 14 %) suurem kui Norra toodang 2002. aastal.
At the same time, far from reversing the decline in sales in the Far East, the rate of decline actually accelerated to – 6,0 %.
Samal ajal müügi langus Kaug-Idas ei peatunud, vaid koguni kiirenes –6,0 protsendini.
This, as it turned out, erroneous forecast of production, combined with the development of world consumption, was unforeseen.
See, nagu ilmnes, ekslik toodanguprognoos koos arengutega ülemaailmses tarbimises oli ettenägematu.
In consequence, Norway experienced a serious problem of over-production, a problem which it appeared to recognise.
Selle tagajärjeks oli Norra tõsine probleem ületoodanguga, mida ta paistis tunnistavat.
However, this idea was later abandoned and the market continued to be over-supplied.
Sellest mõttest hiljem siiski loobuti ja turul ületas pakkumine jätkuvalt nõudlust.
The measures had in large part taken the form of minimum import prices (‘MIPs’), which in effect guaranteed a minimum price for exporting producers.
Meetmete näol oli valdavalt tegemist minimaalsete impordihindadega, mille tulemusena eksportivatele tootjatele oli tagatud minimaalne hind.
Although the euro also strengthened by comparison to the British pound, the British pound fell by only 6 % making farmed salmon produced in the United Kingdom more expensive in the euro-zone relative to Norwegian imports than it had been at the beginning of that year.
Kuigi euro tugevnes ka Briti naela suhtes, vähenes Briti naela kurss ainult 6 %, mille tagajärjel muutus Ühendkuningriigis toodetud tehistingimustes kasvatatud lõhe eurotsoonis Norra impordi suhtes kallimaks, kui see oli olnud aasta alguses.
One party argued that overproduction abroad does not necessarily lead to increased imports to the Community.
Üks osapool väitis, et välismaine ületootmine ei too tingimata kaasa ühendusse suunatud impordi kasvu.
Whilst this is true in abstract terms, the investigation shows that in this specific case the overproduction did lead to an increase in imports to the Community.
Kuigi abstraktselt võttes on see tõsi, näitab uurimine, et konkreetsel juhul kaasnes ületootmisega ikkagi ühendusse suunatud impordi kasv.
It was also argued that the removal of trade measures and exchange rate fluctuations are both foreseeable.
Samuti väideti, et kaubandusmeetmete kõrvaldamist ja vahetuskursi kõikumisi on võimalik ette näha.
However, the profound effect of the removal of trade measures combined with relatively large and sustained fluctuations in exchange rates was not foreseeable.
Sellegipoolest ei olnud võimalik prognoosida kaubandusmeetmete kõrvaldamise ning vahetuskursside suhteliselt suurte ja püsivate kõikumiste, igakülgset mõju.