natgillin/translations-raw huggingface dataset:
One DRAM manufacturer (TI/Samsung) which employed 740 workers closed down its operations in Portugal before Infineon established a plant in the area.
Üks DRAM mälude tootja (TI/Samsung), kus töötas 740 töötajat, lõpetas oma tegevuse Portugalis enne seda, kui Infineon asutas oma üksuse selles valdkonnas.
Infineon immediately took on 100 of those workers.
Infineon palkas kõnealusest ettevõttest viivitamatult 100 töötajat.
In addition, Infineon Portugal will benefit from a tax incentive of up to EUR 20450235.
Lisaks saab Infineon Portugal abi maksusoodustustest maksimaalselt 20450235 euro ulatuses.
The incentive will take the form of an income tax exemption for profits deriving from the notified investment.
Need soodustused antakse juriidiliste isikutele tulumaksuvabastuse kujul, mida kohaldatakse teatatud investeeringult saadava kasumi suhtes.
In the year when the investment project started (2000), the group generated profits of EUR 1126 million and had total assets of EUR 8853 million.
Investeerimisprojekti käivitamise aastal (2000) oli selle kontserni kasum 1126 miljonit eurot, kusjuures varasid oli kokku 8853 miljoni euro väärtuses.
The project cost of EUR 141,5 million exceeds the EUR 50 million threshold laid down in point 2.1(i) of the Multisectoral Framework. The cumulative aid intensity is 29,4 % of the eligible investment costs, which is over 50 % of the applicable regional aid ceiling of 32 %.
141,5 miljoni euro suuruse maksumusega projekt ületab 50 miljoni euro künnise, mis on kehtestatud mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi punkti 2.1 alapunktis i. Abi kumulatiivne osatähtsus on abikõlblikest investeerimiskuludest 29,4 %, mis ületab 50 % piirkondliku abi suhtes kehtivast 32 % piirmäärast.
In addition, aid per job created or safeguarded exceeds EUR 40000.
Lisaks on abi suurus loodud või säilitatud töökoha kohta üle 40000 euro.
The project is, therefore, subject to the notification requirement laid down in point 2 of the Multisectoral Framework and has to be assessed accordingly.
Järelikult kehtib projekti suhtes mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi punktis 2 sätestatud teatamiskohustus, ning seda tuleb hinnata vastavalt.
In 2001 and 2002 profits fell to EUR 15,7 million and EUR 4,4 million respectively.
ja 2002. aastal täheldati kasumi vähenemist vastavalt 15,7 miljoni euroni ja 4,4 miljoni euroni.
These data show that Infineon Portugal is financially sound despite diminishing profits in recent years.
Need andmed näitavad, et Infineon Portugali finantsolukord on vaatamata kasumi vähenemisele viimastel aastatel hea.
At the end of the 2000 financial year equity amounted to EUR 5806 million.
majandusaasta lõpus oli tema omakapital 5806 miljonit eurot.
In 2001, 2002 and 2003 the group made losses of EUR 591 million, EUR 1021 million and EUR 435 million respectively.
2001., 2002. ja 2003. aastal oli kontserni kahjum vastavalt 591 miljonit eurot, 1021 miljonit eurot ja 435 miljonit eurot.
Equity at the end of 2001, 2002 and 2003 stood at EUR 6900 million, EUR 6158 million and EUR 5666 respectively.
Omakapital ulatus 2001., 2002. ja 2003. aasta lõpus vastavalt 6900 miljoni euroni, 6158 miljoni euroni ja 5666 miljoni euroni.
The net cash position of Infineon in 2000 was EUR 875 million, falling to EUR 568 million in 2001 and to EUR 177 million in 2002.
Infineoni puhas kassajääk oli 2000. aastal 875 miljonit eurot, mis vähenes 2001. aastal 568 miljoni euroni ja 2002. aastal 177 miljoni euroni.
In 2003 this figure rose to EUR 328 million.
aastal suurenes see summa 328 miljoni euroni.
In the two last quarters, i.e. 1 June 2003 to 30 September 2003 and 1 October 2003 to 31 December 2003, the company registered profits of EUR 49 million and EUR 34 million respectively.
Viimastes kvartalites ehk 2003. aasta 1. juunist kuni 30. septembrini ja 2003. aasta 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini teenis ettevõte kasumit vastavalt 49 miljonit eurot ja 34 miljonit eurot.
The movements on the world DRAM market during the reference period, as revealed by the statistics, are given in the following tables [15] Source: Gartner Dataquest (November 2003). .
Allikas: Gartner Dataquest (november 2003).
on a State aid measure implemented by Germany for Kvaerner Warnow Werft
riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Kvaerner Warnov Werftile
(notified under document number C(2004) 3921)
(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3921 all)
Having regard to Council Directive 90/684/EEC of 21 December 1990 on aid to shipbuilding [1] in the version of Directive 92/68/EEC [2],
võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1990. aasta direktiivi 90/684/EMÜ [1] laevaehitusele antavast abist sellisena, nagu muudetud nõukogu direktiiviga 92/68/EMÜ, [2]
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above [3] and having regard to their comments,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama vastavalt eespool nimetatud sätetele [3] oma märkused ja olles nendega arvestanud,
The German press reported on 12 June 1999 that Kvaerner Warnow Werft GmbH (hereinafter referred to as KWW) had given a loan of around EUR 205 million [4] to its parent company Kvaerner a.s.
juunil 1999. aastal teatas Saksamaa ajakirjandus, et Kvaerner Warnow Werft GmbH (edaspidi KWW) oli laenanud oma emaettevõttele a.s-le Kvaerner umbes 205 miljonit eurot. [4]
The Commission requested detailed information from Germany on the origin of the transferred funds in order to ensure that these funds did not originate from excess payments of restructuring aid paid to the company in 1993 to 1995, or any other aid elements, with the letter dated 16 of June 1999.
juuni 1999. aasta kirjas taotles komisjon Saksamaalt üksikasjalikku teavet ülekantud summa päritolu kohta, et olla kindel, et see ei pärinenud perioodil 1993–1995 ettevõttele antud ülemäärasest restruktureerimisabist või muust abist.
A meeting was held in Brussels on 22 June 1999 with representatives of Germany and KWW to clarify the matter.
juunil 1999. aastal toimus Brüsselis koos Saksamaa ja KWW esindajatega juhtumi selgitamiseks kohtumine.
The Commission requested additional information from Germany by letters dated 23 June 1999, 12 July 1999 and 8 October 1999.
Komisjon taotles Saksamaalt 1999. aastal 23. juuni, 12. juuli ja 8. oktoobri kirjades täiendavat teavet.
Germany replied by letters of 30 June 1999 and 16 September 1999.
Saksamaa vastas 1999. aastal 30. juuni ja 16. septembri kirjades.
By letter dated 29 February 2000, the Commission informed Germany that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty in respect of the aid.
veebruari 2000. aasta kirjas teatas komisjon Saksamaale, et oli otsustanud algatada seoses abiga EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse.
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Communities [5].
Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas.
The Commission invited interested parties to submit their comments on the aid.
Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama abi kohta oma selgitused.
Germany replied by letter dated 31 March 2000.
Saksamaa vastas kirja teel 31. märtsil aastal 2000.
KWW sent its comments by fax dated 6 June 2000.
KWW saatis oma selgitused faksiga 6. juunil aastal 2000.
In October 1992, the German Treuhandanstalt (THA) sold the predecessor of KWW, the East German shipyard Neue Warnow Werft GmbH (hereafter WW) to the Norwegian industrial group Kvaerner a.s.
Oktoobris 1992. aastal müüs Saksamaa Treuhandanstalt (edaspidi THA) Ida-Saksamaa laevatehase Neue Warnow Werft GmbH (WW), KWW õiguseelneja, Norra tööstuskontsernile a.s Kvaerner.
On 20 July 1992, the Council amended by Directive 92/68/EEC the Directive 90/684/EEC (seventh Directive on aid to shipbuilding) in a way that it introduced a derogation from the rules applicable to other Community yards for the shipyards in East Germany in order to create the possibility for those yards to undergo urgent and comprehensive restructuring.
juulil 1992. aastal muutis nõukogu direktiivi 90/684/EMÜ (seitsmes direktiiv laevaehitusele antavast abist) direktiiviga 92/68/EMÜ, tehes Ida-Saksamaa laevatehaste suhtes teistele ühenduse laevatehastele kohaldatavatest reeglitest erandi, et võimaldada neil tehastel viia läbi kiire ja terviklik restruktureerimine.
In particular, this exception enabled the East German yards to receive high amounts of operating aid until 31 December 1993.
Eelkõige võimaldas see erand Ida-Saksamaa laevatehastel saada kuni 31. detsembrini 1993 suurtes summades tegevusabi.
On adoption of this derogation, the Commission gave an undertaking to the Council that it would use its monitoring and investigative powers to ensure that the yards in East Germany only receive the aid necessary to restructure.
Selle erandi vastuvõtmisel võttis komisjon nõukogu ees kohustuse kasutada oma järelevalve- ja uurimisvolitusi tagamaks, et Ida-Saksamaa tehased saaksid ainult restruktureerimiseks vajalikku abi.
By letter dated 30 October 1992, Germany informed the Commission about the privatisation of WW via an Acquisition Agreement.
oktoobri 1992. aasta kirjas teavitas Saksamaa komisjoni WW erastamisest ülevõtmise kokkuleppe teel.
In various letters Germany supplied additional explanatory information on the Acquisition Agreement, the restructuring and the intended aid measures.
Saksamaa edastas mitmetes kirjades täiendavat teavet ülevõtmise kokkuleppe, restruktureerimise ja kavandatud abimeetmete kohta.
The Acquisition Agreement provides that in order to privatise the yard, WW would incorporate KWW and transfer certain assets and liabilities to it.
Ülevõtmise kokkuleppes on sätestatud, et tehase erastamiseks luuakse WW asemele uus ettevõte KWW, kuhu kantakse üle teatavad varad ja kohustused.
The restructuring period was to end at the end of 1995.
Restruktureerimisperiood pidi lõppema 1995. aasta lõpus.
According to point 7 of the Acquisition Agreement, THA should support the privatisation with additional measures.
Vastavalt ülevõtmise kokkuleppe punktile 7 pidi THA erastamist täiendavate meetmetega toetama.
Its participation was negotiated on the basis of the projected balance sheet on 1 October 1992.
THA panus räägiti läbi eelkalkulatsiooni alusel 1. oktoobril aastal 1992.
As part of the funding, the company should dispose of an aggregate equity of about EUR 53,7 million (DEM 105 million).
Rahastamise raames peaks ettevõte kapital ulatuma umbes 53,7 miljoni euroni (105 miljoni Saksa margani).
Further, the projected balance sheet was to reflect a special accrual in the amount of EUR 223,2 million (DEM 436,5 million) meant to finance catch-up investments and about EUR 230,08 million (DEM 450 million), hereafter ‘loss cover’, meant to finance losses incurred by KWW during the restructuring period due to shortfalls in productivity or lacking competitiveness.
Lisaks oli eelkalkulatsiooni arvestatud 223,2 miljoni euro (436,5 miljoni Saksa marga) ulatuses lisaraha, et rahastada järelejõudmiseks vajalikke investeeringuid ja umbes 230,08 miljonit eurot (450 miljonit Saksa marka), edaspidi “kahjumikatet”, mille ülesanne oli katta restruktureerimisperioodi kahjum, mis oli tingitud tootlikkuse langusest või puudulikust konkurentsivõimest.
The aid measures
Abimeetmed
By letter dated 27 November 1992, in order to facilitate the privatisation and restructuring of the yard, Germany proposed in total aid measures about EUR 720,5 million (DEM 1409,2 million).
Saksamaa pakkus 27. novembri kirjas 1992. aastal tehase erastamise ja restruktureerimise toetamiseks abimeetmeid kokku 720,5 miljoni euro (1409,2 miljoni Saksa marga) ulatuses.
The Commission, by taking into account the monitoring provision of Directive 90/684/EEC, as well as the fact that operating aid could only be approved until 31 December 1993, decided to approve the aid measures for the yard in five instalments.
Võttes arvesse direktiivide 90/684/EMÜ ja 92/68/EMÜ järelevalvesätet ja seda, et tegevusabi sai heaks kiita ainult kuni 31. detsembrini 1993, otsustas komisjon kiita tehase abimeetmed heaks viies osas.
In total, the aid amounts approved were lower than the amounts requested by Germany in November 1992.
Heakskiidetud abi kogusumma oli väiksem 1992. aasta novembris Saksamaa taotletud summast.
By its decision on the first instalment the Commission approved the following aid:
Komisjon kiitis otsusega esimese osana heaks järgmise abi:
N 692/D/91 — Communicated to Germany by a letter of 3 March 1993 (SG (93) D/4052)
Nr 692/D/91 – edastatud Saksamaale 3. märtsi 1993. aasta kirjas (SG (93) D/4052)
EUR 23,3 million (DEM 45,5 million) operating aid, being EUR 6 million (DEM 11,7 million) to cover part of the losses on contracts signed after 1 July 1990, EUR 3,1 million (DEM 6,1 million) Wettbewerbshilfe and EUR 14,2 million (DEM 27,75 million) injection of fresh equity capital,
23,3 miljonit eurot (45,5 miljonit Saksa marka) tegevusabi, millest 6 miljonit eurot (11,7 miljonit Saksa marka) oli mõeldud pärast 1. juulit 1990 sõlmitud lepingutelt teenitud kahjumi osaliseks katmiseks, 3,1 miljonit eurot (6,1 miljonit Saksa marka) Wettbewerbshilfe (edaspidi “konkurentsitoetus”) ja 14,2 miljonit eurot (27,75 miljonit Saksa marka) omakapitali toetuseks;
EUR 42,1 million (DEM 82,4 million) operating aid in the form of takeover of old liabilities by THA,
42,1 miljonit eurot (82,4 miljonit Saksa marka) tegevusabi THA-poolse vanade kohustuste ülevõtmisena;
EUR 65,2 million (DEM 127,5 million) investment aid,
65,2 miljonit eurot (127,5 miljonit Saksa marka) investeeringutoetust;
EUR 13,8 million (DEM 27,0 million) closure aid.
13,8 miljonit eurot (27,0 miljonit Saksa marka) sulgemistoetust.
In total, this decision authorised State aid of EUR 144,4 million (DEM 282,4 million).
Kokku kiideti selle otsusega heaks riigiabi 144,4 miljoni euro (282,4 miljoni Saksa marga) ulatuses.
Before approving any further instalment, the Commission requested Germany, by letters dated 2 April 1993, 12 July 1993 and 11 October 1993, to provide further information on the expected and incurred losses under the shipbuilding contracts handled during the restructuring as well as further information on the planned investments.
Enne järgmise osa heakskiitmist küsis komisjon 2. aprilli, 12. juuli ja 11. oktoobri kirjades 1993. aastal Saksamaalt lisateavet restruktureerimise ajal täidetud laevaehituslepingute prognoositud ja nendelt tegelikult teenitud kahjumi kohta ning plaanitud investeeringute kohta.
In the letter of 11 October 1993 the Commission also requested Germany to justify, why from the 12 shipbuilding contracts, which were envisaged for the loss cover and Wettbewerbshilfe, the losses from the first six shipbuilding contracts would only amount to 29,4 % of the envisaged total losses including Wettbewerbshilfe.
oktoobri kirjas palus komisjon Saksamaal ka põhjendada, miks 12 lepingu puhul, mille katteks oli ettenähtud kahjumi katmise ja konkurentsitoetus, oli esimese kuue prognoositud kahjum ainult 29,4 % kogu prognoositud kahjumist, sealhulgas Wettbewerbshilfe.
In its reply dated 28 May 1993, Germany informed the Commission that the EUR 230,08 million (DEM 450 million) for loss cover are the compromise result of negotiations between the seller and the buyer.
mai 1993. aasta kirjades vastas Saksamaa komisjonile, et kahjumi katmiseks ettenähtud 230,08 miljonit eurot (450,0 miljonit Saksa marka) oli müüja ja ostja vaheliste läbirääkimiste tulemusena saavutatud kompromiss.
Germany pointed out that the risk or the benefit of additional losses/savings was to be carried by KWW.
Saksamaa märkis, et täiendava kahjumi või tuluga seotud riski pidi KWW võtma enda kanda.
The German authorities also indicated that the loss cover of EUR 230,08 million (DEM 450 million) does not include an amount of EUR 17,7 million (DEM 34,6 million) for future losses, which resulted from pending contracts on cash carriers taken over by THA in the context of privatisation.
Saksamaa võimud viitasid ka sellele, et 230,08 miljoni euro (450 miljoni Saksa marga) suurune kahjumikattes ei sisaldunud tulevane 17,7 miljoni euro (34,6 miljonit DMi) suurune kahjum, mis tulenes THA poolt erastamisel üle võetud pooleliolevatest konteinerilaevadega (Kassettenshiffe) seotud lepingutest.
It does also not include an aid amount of EUR 42,1 million (DEM 82,4 million) in the form of takeover of old current liabilities by THA in the context of privatisation.
Kahjumikate ei hõlma ka 42,1 miljoni euro (82,4 miljoni DMi) suurust toetust, mis väljendub THA poolt erastamise käigus ülevõetud kohustuste näol.
By letter dated 16 November 1993, Germany forwarded a letter dated 29 October 1993 from KWW explaining that the loss cover of about EUR 230,08 million (DEM 450 million) relates not to 12 but 16 shipbuilding contracts for ships.
novembri 1993. aasta kirjas saatis Saksamaa edasi 29. oktoobri 1993. aasta kirja KWWlt, milles seletati, et 230,08 miljoni euro (450,0 miljoni Saksa marga) suurune kahjumikate oli seotud 16, mitte 12 laevaehituslepinguga.
The letter indicated that the losses seemed somewhat higher than the figures earlier presented.
Kirjas märgiti, et kahjum tundus olevat mõnevõrra suurem kui kajastub varem esitatud arvudest.
At the end of 1993, the Commission approved the second aid instalment:
aasta lõpus kiitis komisjon heaks abi teise osa:
N 692/J/91 — Communicated to Germany by letter of 17 January 1994 (SG (94) D/567)
Nr 692/J/91 – edastatud Saksamaale 17. jaanuari 1994. aasta kirjas (SG (94) D/567)
EUR 315,5 million (DEM 617,1 million) operating aid of which EUR 58,0 million (DEM 113,5 million) would be paid in cash being EUR 34,2 million (DEM 66,9 million) Wettbewerbshilfe and EUR 23,8 million (DEM 46,6 million) to cover a part of the losses on contracts signed after 1 July 1990,
315,5 miljonit eurot (617,1 miljonit Saksa marka) tegevusabi, millest 58 miljonit eurot (113,5 miljonit Saksa marka) pidi makstama rahalise toetusena, kusjuures 34,2 miljonit eurot (66,9 miljonit Saksa marka) konkurentsitoetusena ja 23,8 miljonit eurot (46,6 miljonit Saksa marka) pärast 1. juulit 1990 sõlmitud lepingutelt teenitud kahjumi osaliseks katmiseks;
the decision explains that the operating aid of EUR 315,5 million (DEM 617,1 million) constitutes the maximum operating aid to be paid to the yard related to shipbuilding contracts signed by 31 December 1993.
otsuses selgitati, et 315,5 miljoni euro (617,1 miljoni Saksa marga) suurune tegevusabi näol oli tegemist maksimaalse tegevusabiga, mida võis kuni 31. detsembrini 1993 sõlmitud laevaehituslepingutega seoses maksta.
The last three instalments were approved with the following Commission decision:
Viimased kolm osa kiitis komisjon heaks järgmiste otsustega:
N 1/95 — Communicated to Germany by letter of 20 February 1995 (SG (95) D/1818)
Nr 1/95 – edastatud Saksamaale 20. veebruari 1995. aasta kirjas (SG (95) D/1818)
EUR 115,3 million (DEM 225,5 million) investment aid, from which EUR 10,2 million (DEM 20 million) was non-cash,
115,3 miljonit eurot (225,5 miljoni Saksa marka) investeeringutoetusena, millest 10,2 miljonit eurot (20,0 miljonit Saksa marka) oli mitterahaline;
N 637/95 — Communicated to Germany with a letter of 18 October 1995 (SG (95) D/12821)
Nr 637/95 – edastatud Saksamaale 18. oktoobri 1995. aasta kirjas (SG (95) D/12821)
EUR 34,2 million (DEM 66,9 million) investment aid;
34,2 miljonit eurot (66,9 miljonit Saksa marka) investeeringutoetust;
N 797/95 — Communicated to Germany with a letter of 11 December 1995 (SG (95) D/15969)
Nr 797/95 – edastatud Saksamaale 11. detsembri 1995. aasta kirjas (SG (95) D/15969)
EUR 29,6 million (DEM 58,0 million) investment aid.
29,6 miljonit eurot (58,0 miljonit Saksa marka) investeeringutoetust.
The total amount of aid approved by these decisions was about EUR 380,9 million (DEM 745 million) operating aid (earmarked as EUR 37,3 million (DEM 73 million = DEM 66,9 million + DEM 6,1 million) for Wettbewerbshilfe, EUR 23,8 million (DEM 46,6 million) to cover a part of the losses on contracts signed after 1 July 1990 and EUR 42,1 million (DEM 82,4 million) in the form of an exemption of old current liabilities), EUR 242,8 million (DEM 474,9 million) investment aid and EUR 13,8 million (DEM 27 million) closure aid.
Nende otsustega heakskiidetud tegevusabi kogusumma on 380,9 miljonit eurot (745,0 miljonit Saksa marka), kusjuures [jaotatuna järgmiselt: 37,3 miljonit eurot (73,0 miljonit Saksa marka = 66,9 miljonit Saksa marka + 6,1 miljonit Saksa marka)] konkurentsitoetusena, 23,8 miljonit eurot (46,6 miljonit Saksa marka) pärast 1. juulit 1990 sõlmitud lepingutelt teenitud kahjumi osaliseks katmiseks ja 42,1 miljonit eurot (82,4 miljonit Saksa marka) vanadest jooksvatest kohustustest vabastamise kujul) ning 242,8 miljonit eurot (474,9 miljonit Saksa marka) investeeringuabina ja 13,8 miljonit eurot (27 miljonit Saksa marka) sulgemisabina.
This results in total aid of about EUR 637,5 million (DEM 1246,9 million).
Seega on kogu heakskiidetud abi 637,3 miljonit eurot (1246,9 miljonit Saksa marka).
Monitoring the necessity of aid
Järelevalve abi vajalikkuse üle
In all the Commission decisions approving the several instalments of aid, it is recalled that on amending Directive 90/684/EEC with regard to the mentioned derogation, the Commission gave an undertaking to the Council that the Commission would use its monitoring and investigative powers to ensure that the East German yards only receive the aid necessary for restructuring.
Kõikides otsustes, millega abi osad heaks kiideti tuletatakse meelde, et direktiivi 90/684/EMÜ muutmisel seoses mainitud erandiga võttis komisjon nõukogu ees kohustuse kasutada oma järelevalve- ja uurimisvolitusi tagamaks, et Ida-Saksamaa tehased saavad ainult restruktureerimiseks vajalikku abi.
The Commission underlined that, in the light of this undertaking, it could only approve the granting of aid as far as the necessity is clearly shown and the conditions laid down in the mentioned Council Directive as counterpart for the aid are being closely adhered to.
Komisjon rõhutas, et selle kohustuse valguses saab abi andmist heaks kiita vaid juhul, kui selle vajadus on selgelt näidatud ja järgitakse täpselt mainitud nõukogu direktiivis kehtestatud tingimusi.
In each decision the Commission reminds Germany that, in order to obtain further release of the envisaged total aid under Directive 92/68/EEC the German authorities must supply the following information:
Igas otsuses tuletab komisjon Saksamaale meelde, et direktiivi 92/68/EMÜ kohaselt peavad Saksamaa võimud esitama kogu plaanitud abi jätkuvaks väljamaksmiseks teavet, mis:
showing, to the satisfaction of the Commission, the further necessity of such aid;
näitab abi vajalikkust viisil, mis rahuldab komisjoni;
showing, to the satisfaction of the Commission, that the investments are being carried out along the detailed investment plan submitted to the Commission and will result in the capacity limitation required;
näitab viisil, mis rahuldab komisjoni, et investeeringuid teostatakse vastavalt komisjonile esitatud üksikasjalikule investeeringutekavale ja nendega kaasneb võimsuse nõutud piiramine;
providing reports to be received by the Commission to sufficiently demonstrate that any risk of spillover of aid to other yards is being eliminated (spillover reports).
näitab aruannete põhjal piisavalt, et abi ülekandumise oht teistele tehastele on kõrvaldatud (spill-over aruanded).
These reports were to be provided by an independent chartered accountant.
Need aruanded pidi komisjonile saatma sõltumatu raamatupidamisspetsialist.
In 1995, at the end of the restructuring period the reporting obligations to the Commission came to an end.
aastal restruktureerimisperioodi lõpus lõppes aruandekohustus komisjoni ees.
Reporting of KWW
KWW aruanded
The last spillover report for the period until 31 December 1995 was submitted to the Commission by letter dated 9 July 1996.
Viimane spill-over-aruanne perioodini, mis lõpeb 31. detsembril 1995 esitati komisjonile 9. juuli 1996. aasta kirjas.