natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The legal basis of the scheme is Section 8 of the ‘Industrial Development Assistance Act 1982’.
Abikava õiguslik alus on 1982. aasta tööstusarengu toetuse seaduse (Industrial Development Assistance Act 1982) 8. jagu.
Budget of the measure
Meetme eelarve
As the leverage provided to the Enterprise Capital Funds will have to be repaid, the measure is designed to be self-financing over the medium term.
Kuna ECFidele antav toetus tuleb tagasi maksta, on meede kavandatud isefinantseerivana keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul.
In terms of accounting for the scheme in its pathfinder phase, the United Kingdom has allocated GBP 44 million (EUR 63,8 million) to cover the cash-flow cost of the initial leverage.
Aruandluseks kava elluviimise algfaasis eraldas Ühendkuningriik 44 miljonit naela (63,8 miljonit eurot), mis katab esialgsete rahaliste sissemaksetega seotud kulutused.
Duration of the measure
Meetme kestus
The United Kingdom seeks approval for a period of 10 years.
Ühendkuningriik taotleb heakskiitu perioodile, mis kestaks 10 aastat.
Administration of the measure
Meetme haldamine
The Department of Trade and Industry (DTI) will have statutory responsibility through its executive agency Small Business Service (SBS).
Seadusejärgne vastutus lasub Ühendkuningriigi Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi (Department of Trade and Industry) väikeettevõtete talitusel (Small Business Service).
The Small Business Service (SBS) will supervise the application for ECF status.
Väikeettevõtete talitus teostab järelevalvet ECF-staatuse taotlemise üle.
The SBS will monitor ongoing investments undertaken by ECFs without having any direct control over ECFs’ individual investment decisions.
Väikeettevõtete talitus jälgib ECFide tehtavaid investeeringuid, kuid ei oma otsest kontrolli ECFide üksikute investeerimisotsuste üle.
The SBS will also ensure that each ECF complies with its business plan and adheres to the terms of its successful bid.
Väikeettevõtete talitus tagab ka, et kõik ECFid järgiksid oma äriplaani ning peaksid kinni oma edukaks osutunud pakkumise tingimustest.
Beneficiaries of the measure
Meetmest abi saajad
The scheme is exclusively aimed at unquoted small and medium-sized enterprises [3] in the United Kingdom.
Abikava on eranditult mõeldud Ühendkuningriigi noteerimata väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele [3].
Firms in difficulty as defined by the Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty [4] are excluded from investment.
Äriühingud, mis on raskustes raskustesse sattunud firmade päästmiseks ja restruktureerimiseks riigiabi andmist käsitlevate ühenduse suuniste [4] tähenduses, jäetakse investeeringutest ilma.
Low-risk sectors including property, land, finance and investment companies, or finance-type leasing companies will not be eligible for investment under the scheme.
Madala riskiga sektorid, kaasa arvatud kinnisvara, maa, finantseerimis- ja investeerimisühingud või finantsvaldkonna liisinguettevõtted ei ole abikava kohaselt investeeringukõlblikud.
Enterprise Capital Funds will also be prevented from investing in other ECFs
ECFidel on keelatud investeerida teistesse ECFidesse.
Enterprise Capital Funds will make investments in beneficiary SMEs in the GBP 250000 (EUR 357000) to GBP 2 million (EUR 2,9 million) range per single investment round.
ECFid investeerivad korraga Ühendkuningriigi abistatavatesse VKEdesse 250000 naela – 2 miljonit Inglise naela (357000 eurot – 2,9 miljonit eurot).
Additional investments in beneficiary SMEs beyond the GBP 2 million (EUR 2,9 million) limit will not be permitted in cases where the ECF is investing on less advantageous terms than other commercial investors.
2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suurusest piirmäärast suuremad lisainvesteeringud abisaajatest VKEdele on keelatud juhtudel, kui ECF investeerib teistest äriinvestoritest vähemsoodsatel tingimustel.
Follow-on investments will be permitted so long as the total equity funding raised by the beneficiary SME from ECFs and other equity investors does not exceed the GBP 2 million (EUR 2,9 million) limit.
Lisainvesteeringud on lubatud juhul, kui abisaajast VKE ECFidest ja muudelt kapitali-investoritelt saadud kapitalirahastuse kogusumma ei ületa 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suurust ülempiiri.
In exceptional cases, after a period of at least 6 months from the ECF’s initial investment in a beneficiary SME, follow-on investments in excess of the GBP 2 million (EUR 2,9 million) limit will also be permitted, where necessary, to prevent dilution.
Erandjuhtudel, pärast vähemalt 6 kuu möödumist ECFi algsest investeeringust abisaajast VKEsse, on vajadusel lubatud ka 2 miljoni naela (2,9 miljoni euro) suurust ülempiiri ületavad lisainvesteeringud, et ära hoida lahjenemist.
This will be subject to an upper limit of 10 percent of each ECF’s committed capital that may be invested in any single beneficiary SME.
Lisainvesteeringu ülempiiriks on 10% iga ECFi seotud kapitalist, mida võib investeerida mis tahes abisaajast VKEsse.
Mechanics of the measure
Meetme toimimine
The role of the Enterprise Capital Funds
Ettevõtete kapitalifondi osa
The Enterprise Capital Funds set up under the measure will combine private and public money for on-investment into SMEs.
Meetme raames asutatud ettevõtete ECF ühendab era- ja riiklike investorite raha, mis on mõeldud VKEdesse investeerimiseks.
Following a licensing process conferring ECF status, ECFs will be entitled to receive public leverage at an interest rate at or close to the ten-year government bond rate.
Pärast litsentsimisprotsessi, millega antakse ECF-staatus, on ECFil õigus saada riiklikku toetust, mille intressimäär on sama või lähedane kümneaastaste riigi võlakirjade intressimääraga.
Restrictions on public leverage and repayment obligations
Riikliku toetuse piirangud ja tagasimaksekohustused
Public leverage to licensed Enterprise Capital Funds will be limited to no more than twice the private capital raised by the fund.
ECFile antav riikliku toetuse ülempiir võib fondi poolt kaasatud erakapitali ületada maksimaalselt kaks korda.
The leverage, interest on the leverage and a profit-share for the public contribution must be repaid by the Enterprise Capital Funds.
ECFid peavad toetuse, toetusintressi ja riikliku toetuse tuluosa tagasi maksma.
This will ensure that the programme will be self-financing over the medium term.
See tagab, et programm on keskmise pikkusega ajavahemikul isefinantseeriv.
Minimising public intervention
Riikliku toetuse minimeerimine
The exact amounts of public leverage, profit share and repayment priorities will be determined by a competitive bidding process in order to ensure minimal public support.
Riikliku toetuse, tuluosa ja tagasimaksete täpsed summad määratakse kindlaks võistleva pakkumise käigus, et tagada võimalikult väike riiklik toetus.
Open invitations for application through publication of the scheme in the Official Journal of the European Union and the relevant trade press will ensure that public support is the minimum necessary to achieve the intended objective.
Pakkumine on avalik, kuna kava avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja asjaomastes kaubandusväljaannetes, ja see peaks tagama, et riiklik toetus on silmaspeetud eesmärgi saavutamise seisukohalt nii väike, kui vajalik.
In applying for ECF status potential funds will need to specify the required amount of public leverage (up to the upper limit of two times private capital), the profit share between public and private investors, as well as the prioritisation of repayments on:
Et ECF-staatuse omandamiseks peavad potentsiaalsed kandidaatfondid täpsustama vajamineva riikliku toetuse summa (mille ülempiir on kuni kahekordne erakapitali suurus), riiklike ja erainvestorite tuluosa ning seadma tähtsuse järjekorda järgmised tagasimaksed:
interest on the leverage;
toetusintress;
leverage;
toetus;
private capital;
erakapital;
profit distribution.
tulude jaotus.
Conditions for ECF eligibility
ECF-staatuse saamise tingimused
Potential ECF operators will submit a robust business plan including:
Potentsiaalsed ECFi haldajad esitavad üldise äriplaani, mis sisaldab:
the proposed management team, their relevant experience and evidence that they possess the competencies necessary to run an ECF effectively;
haldusmeeskonna eeldatavat nimekirja, nende asjaomast kogemust ja tõestust selle kohta, et nad on pädevad ECFi tõhusalt haldama;
the amount of private capital to be raised and the intended sources of capital;
kaasatava erakapitali hulka ja kavandatavaid kapitaliallikaid;
evidence of investor interest for the proposed ECF business plan;
tõestust investorite huvi kohta ECFi kavandatud äriplaani suhtes;
the proposed ECF’s investment strategy, including the proportion of the fund which is intended to be invested in early stage and start up companies;
kavandatav ECFi investeerimisstrateegia, kaasa arvatud see, kui suur osa fondist on mõeldud investeerimiseks varajases arengujärgus ja tegevust alustavate ettevõtete asutamiseks;
repayment arrangements, including the sequencing of repayments of leverage, interest repayments on the leverage, profit distribution, as well as the public’s profit share.
tagasimaksekorraldus, kaasa arvatud toetusetagasimaksete, toetusintressitagasimaksete ja tulujaotuse järjestamine, kaasa arvatud riigi tuluosa.
ECFs will be required to abide by British Venture Capital Association (BVCA) guidelines on accounting standards.
ECFid peavad kinni pidama British Venture Capital Associationi (BVCA) suunistest raamatupidamisstandardite kohta.
Assuring profit-driven investment decisions
Investeerimisotsuste kasumipõhisuse tagamine
Bids in which the public leverage is exposed to greater risk than the private capital will not be accepted.
Pakkumisi, milles riiklikku toetuste riskitase on suurem kui erakapitalil, ei võeta vastu.
Private investors in Enterprise Capital Funds may be exposed to greater downside risk than the public, thereby removing the scope for moral hazard to influence decisions of ECF operators and ensuring commercial best practice in the operation and decision making of the ECFs.
ECFide erainvestorite jaoks on ohustavaid tegureid rohkem kui riiklikel investoritel. Sellega kaob oht mõjutada ECFide haldajate otsuseid ning on tagatud parima tava järgimine ECFide haldamisel ja otsuste tegemisel.
Drawing down of pubic leverage by the ECFs
Riikliku toetuse väljavõtmine ECFide poolt
Once an ECF has secured commitments for the agreed level of private capital, it will be entitled to draw down public leverage.
Kui ECF on erakapitalikohustused kokkulepitud tasemel taganud, on tal õigus välja võtta riiklik toetus.
Each ECF will be free to draw down as little or as much leverage as it wishes, subject to the overall constraint imposed by the maximum leverage ratio agreed when ECF approval is granted.
Kõigil ECFidel on õigus välja võtta toetust, kui nad soovivad, vastavalt ülempiirile, mis kehtestati ECF-staatuse andmisel kokku lepitud maksimaalse toetuse suhtega.
At any point in time, the maximum leverage entitlement will be determined by applying this ratio to the amount of private capital already drawn down into the fund.
Igal ajahetkel määratakse maksimaalne toetuseraldis kohaldades seda suhet fondile juba eraldatud erakapitali hulgale.
A maximum leverage ratio of 2:1 (public leverage will be capped at up to two times the private capital) will be applied for any ECF.
Suurim toetuse suhe on 2:1 (riiklik toetus ei tohi erakapitali ületada rohkem kui kaks korda) ja seda rakendatakse kõigi ECFide suhtes.
GROUNDS FOR INITIATING THE PROCEDURE
MENETLUSE ALGATAMISE ALUSED
The Commission Communication on State Aid and Risk Capital [6] (hereinafter referred to as ‘the Communication’) recognises a role for public funding of risk capital measures limited to addressing identifiable market failures.
Komisjoni teatises riigiabi ja riskikapitali kohta [6] (edaspidi “teatis”) määratletakse, et riskikapitalimeetmeid rahastatakse riiklikest vahenditest ainult juhul, kui esineb konkreetseid turutõrkeid.
The Communication states that specific factors adversely affecting the access of SMEs to capital, such as imperfect or asymmetric information or high transaction costs, can cause a market failure that would justify state aid.
Teatises märgitakse, et teatavad asjaolud mõjutavad ebasoovitavalt VKEde juurdepääsu kapitalile, näiteks puudulik või moondunud teave või kõrged tehingukulud, mis võivad põhjustada turutõrkeid ja seepärast õigustavad riigiabi andmist.
The Communication further specifies that there is no general risk capital market failure in the Community, but rather market gaps for some types of investments at certain stages of enterprises’ lives as well as particular difficulties in regions qualifying for assistance under Articles 87(3)(a) and (c) of the EC Treaty (‘assisted areas’).
Teatises märgitakse, et ühenduse riskikapitaliturg toimib üldiselt hästi, kuid et turul esineb tühikuid teatavat tüüpi investeeringute puhul, äriühingute mõnel arenguetapil ning samuti esineb erilisi raskusi asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktide a) ja c) alusel abikõlblikes piirkondades (“toetatavad piirkonnad”).
The Communication goes on to explain that in general, the Commission will require provision of evidence of market failure before being prepared to authorise risk capital measures.
Komisjon selgitab, et üldiselt nõuab komisjon enne riskikapitalimeetmete heakskiitmist tõendite esitamist turutõrke kohta.
The Commission may however be prepared to accept the existence of market failure without further provision of evidence in cases where each tranche of finance for an enterprise from risk capital measures which are wholly or partially financed through state aid will contain a maximum of EUR 500000 in non-assisted areas, EUR 750000 in Article 87(3)(c) areas, or EUR 1 million in Article 87(3)(a) areas.
Komisjon võib siiski olla valmis ilma täiendavate tõenditeta tunnistama turutõrke olemasolu juhul, kui täielikult või osaliselt riigiabist rahastatavate riskikapitalimeetmete kaudu ettevõtjatele makstava abi iga osamakse on maksimaalselt 500000 eurot mittetoetatavates piirkondades, 750000 eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c) alusel abikõlblikes piirkondades või 1 miljon eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a) alusel abikõlblikes piirkondades.
It follows that for those cases where the above-mentioned tranches are exceeded, the Commission will demand a demonstration of market failure justifying the proposed risk capital measure before assessing the compatibility of the measure in accordance with the positive and negative criteria listed under point VIII.3 of the Communication.
Seega, kui eespool nimetatud osamakseid ületatakse, nõuab komisjon kavandatud riskikapitalimeedet õigustava turutõrke tõendamist enne meetme teatise VIII jao punktis 3 loetletud positiivsetele ja negatiivsetele kriteeriumitele vastavuse hindamist.
The Enterprise Capital Funds scheme proposed by the United Kingdom foresees risk capital investments in the range of GBP 250000 (EUR 357000) to GBP 2 million (EUR 2,9 million) per investment tranche for SMEs in the United Kingdom.
Ühendkuningriigi kavandatud ECF-abikava näeb ette riskikapitaliinvesteeringuid Ühendkuningriigi VKEdesse 250000 – 2 miljoni Inglise naela (357000 – 2,9 miljoni euro) suuruste ühekordsete osamaksetena.
According to the ‘Regional Aid Map 2000 – 2006’ for the United Kingdom, the United Kingdom consists of regions currently classified as assisted areas pursuant to Article 87(3)(a) of the EC Treaty, as assisted areas pursuant to Article 87(3)(c) thereof, as well as of non-assisted areas [7].
Ühendkuningriigi “2000.–2006. aastateks ette nähtud piirkondliku abi kaardi” kohaselt koosneb Ühendkuningriik piirkondadest, mida hetkel klassifitseeritakse toetatavateks piirkondadeks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a) kohaselt, toetatavateks piirkondadeks sama lepingu artikli 87 lõike 3 punkti c) kohaselt, ning mittetoetatavatest piirkondadest. [7].
In line with point VI.5 of the Communication, the Commission would thus be prepared to accept the existence of market failure without further provision of evidence if risk capital funding for SMEs in the United Kingdom wholly or partially financed through state aid would be limited to the maximum amount of EUR 1 million for assisted areas pursuant to Article 87(3)(a) EC, EUR 750000 for assisted areas pursuant to Article 87(3)(c) EC, and EUR 500000 for non-assisted areas, respectively.
Kooskõlas teatise VI jao punktiga 5, oleks komisjon seega ilma täiendavate tõenditeta valmis tunnistama turutõrke olemasolu juhul, kui täielikult või osaliselt riigiabist rahastatavate riskikapitalimeetmete kaudu Ühendkuningriigi VKEdele makstav abi oleks vastavalt maksimaalselt 1 miljon eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a) alusel abikõlblikes piirkondades, 750000 eurot asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c) alusel abikõlblikes piirkondades või 500000 eurot mittetoetatavates piirkondades.
According to the Communication, risk capital investments proposed under the Enterprise Capital Funds scheme exceeding the above-mentioned thresholds would necessitate the provision of evidence of market failure by the United Kingdom.
Teatise kohaselt nõuaksid eespool nimetatud piirmäärasid ületavad ECF-abikava raames kavandatavad riskikapitali-investeeringud Ühendkuningriigilt tõendite esitamist turutõrgete kohta.
In order to demonstrate the existence of market failure, the United Kingdom submitted two studies [8], concluding that there is a gap in the provision of venture capital for SMEs in the United Kingdom in the deal size range of GBP 250000 (EUR 357000) to GBP 2 million (EUR 2,9 million) for the following reasons:
Turutõrke tõestuseks esitas Ühendkuningriik kaks uurimust [8], milles järeldati, et Ühendkuningriigis on väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riskikapitali osas puudujääk tehingute puhul, mis jäävad vahemikku 250000 naela – 2 miljonit naela (357000 eurot – 2,9 miljonit eurot) järgmistel põhjustel:
A failure in the provision of equity-type growth finance in the United Kingdom that has persisted at least since 1999 as evidenced from the most recent 2003 UK survey:
Ühendkuningriigi suutmatus tagada omakapitalil põhinevat kasvurahastust, mis on kestnud vähemalt 1999. aastast, nagu ilmnes viimasest, 2003. aastal Ühendkuningriigis läbi viidud küsitlusest:
i. Although access to finance, particularly debt finance, has improved for the majority of businesses in the UK, small businesses with the potential for high growth still have problems in attracting equity capital.
i. Kuigi juurdepääs finantsidele, eriti laenurahale, on Ühendkuningriigi ettevõtete enamiku jaoks paranenud, on suure kasvupotentsiaaliga väikeettevõtetel siiski probleeme omakapitali kokkusaamisega.
They can fall between the scope of individual business angels to provide sufficient financial backing and the desire of formal venture capitalists to incur the relatively higher costs of investing in SMEs
Need ettevõtted ei saa piisavalt rahalist toetust eraldiseisvatelt investorite võrkudelt, samuti ei huvitu ametlikud riskikapitali andjad VKEdesse investeerimisest, sest sellega kaasnevad suhteliselt suured kulud.
A larger level of demand for equity type finance than is presently being met exclusively by professional investors.
Omakapitalirahastuse nõudlus on suurem, kui kutselised investorid hetkel täita jõuavad.
If the supply of equity finance would be increased, particularly in the equity gap region, awareness of equity could be raised overall and firms would be more willing to use external sources as a mechanism for financing growth
Kui omakapitalirahastuse pakkumine suureneks, eelkõige piirkonnas, kus omakapitalil põhineva rahastamise puudujäägid on suurimad, tõuseks üldine omakapitalialane teadlikkus ning ettevõtjad oleksid rohkem huvitatud välisallikate kasutamisest kasvurahastamise eesmärgil.
Qualitative evidence that there are shortfalls in the funding for small entrepreneurial and high growth businesses.
Kvalitatiivne tõestusmaterjal selle kohta, et kasvupotentsiaaliga väikeettevõtete rahastamises on puudujääke.
This equity gap has the greatest impact for firms wishing to attract initial investments between approximately GBP 250000 and GBP 2 million (EUR 357000 and EUR 2.9 million):
Omakapitalipuudujääk mõjutab kõige enam firmasid, kes vajavad alginvesteeringuid vahemikus ligikaudu 250000 naela kuni 2 miljonit naela (357000 eurot kuni 2,9 miljonit eurot):
Capital rationing does exist within the UK economy and particularly affects SMEs seeking small amounts of external finance for early stage, firm growth and development.
Kapitali normeerimine Ühendkuningriigi majanduses puudutab eelkõige VKEsid, kes vajavad väikestes summades välisfinantseerimist algfaasis, ettevõtte kasvuks ja arendamiseks.
The availability of external finance, and particularly sources of equity from professional investors, is particularly problematic below an investment size in the region of GBP 1,5 to GBP 2 million (EUR 2,17 million to EUR 2,9 million)
Välisfinantseerimise kättesaadavus, eelkõige kutseliste investorite kaudu saadav omakapital, on eriti halb, kui investeeringu suurus jääb vahemikku 1,5–2 miljonit naela (2,17–2,9 miljonit eurot).
A majority of UK professional equity providers are not interested in investments which are smaller than GBP 3 million (EUR 4,35 million).
Enamik Ühendkuningriigi kutselistest omakapitali-investoritest ei ole huvitatud investeeringutest, mis on väiksemad kui 3 miljonit naela (4,35 miljonit eurot).
While smaller tranches of money from informal investors/business angels and government/private schemes such as the regional venture capital funds are helping to address funding sources below GBP 500000 (EUR 725000), the UK does not yet have a system in operation that would allow the provision of ‘tiered’ or ‘escalator’ funding to attractive but capital constrained businesses
Kuigi väiksemad osamaksed mitteametlikelt investoritelt/investorite võrgult ja riiklikest/eraallikatest, nagu piirkondlikud riskikapitalifondid, katavad alla 500000 naela (725000 euro) suuruste rahastamisallikate vajadused, pole Ühendkuningriigil veel siiski toimivat süsteemi, mis võimaldaks huvipakkuvate, kuid kapitaliprobleemides ettevõtete astmelist või libisevat rahastamist.
The evidence also points to a gap that has been growing over time, driven in part by the success of the private equity industry moving to larger size investments.
Tõendid viitavad ka sellele, et aja jooksul on puudujääk suurenenud, osaliselt eraomakapitalisektori edu tõttu, mille tulemusel on selle rõhuasetus liikunud suurematele investeeringutele.
The prognosis is that this gap is likely to grow in scale as fixed cost issues will encourage professional venture capital firms to increase the size of both their funds and their minimum acceptable deal sizes.
Prognooside kohaselt kasvab puudujääk veelgi, sest püsikuludega seotud küsimused sunnivad kutselisi riskikapitaliettevõtteid suurendama nii oma vahendite hulka kui tehingute miinimummäärasid.
By letter dated 7 May 2004, the Commission informed the United Kingdom of its decision to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty in respect of the Enterprise Capital Funds scheme.
mai 2004. aasta kirjas teavitas komisjon Ühendkuningriiki oma otsusest algatada ECF-abikava suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus.
In its letter, the Commission stated that it had doubts whether the arguments presented by the United Kingdom in order to justify the existence of market failure could sufficiently justify the granting of risk capital investment tranches considerably exceeding the maximum amounts anticipated by the Communication.
Oma kirjas teatas komisjon, et kahtleb, kas Ühendkuningriigi poolt turutõrke tõestamiseks esitatud argumendid on piisavalt kaalukad, et õigustada riskikapitali-investeeringute summasid, mis tunduvalt ületavad komisjoni poolt eeldatud maksimummäärasid.
In response to the publication in the Official Journal of the European Union of its decision to open the formal procedure, the Commission received observations by the following interested parties:
Vastuseks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud ametliku menetluse avamise otsusele esitasid järgmised huvitatud isikud komisjonile selgitused: