natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The exhaust split and the flow into DT is controlled by the flow controller FC2 that adjusts the flows (or speeds) of the pressure blower PB and the suction blower SB, accordingly.
Heitgaasivoolu jaotamist ja lahjendustunnelisse DT suunduvat voolu reguleeritakse vooluregulaatori FC2 abil, mis korrigeerib vastavalt ülelaadekompressori PB ja imipuhuri SB voolusid (või kiirusi).
This is possible since the sample taken with the particulate sampling system is returned into DT.
See on võimalik, sest tahkete osakeste proovivõtusüsteemi abil võetud proov juhitakse tagasi lahjendustunnelisse DT.
GEXHW, GAIRW, or GFUEL may be used as command signals for FC2.
Käsusignaalidena vooluregulaatorile FC2 võib kasutada GEXHW, GAIRW või GFUEL väärtusi.
The dilution air flow rate is measured with the flow measurement device FM1, the total flow with the flow measurement device FM2.
Lahjendusõhu voolukiirust mõõdetakse voolumõõturiga FM1, täisvoolukiirust voolumõõturiga FM2.
Components of Figures 11 to 19
Joonistel 11 ja 19 kujutatud komponendid
The exhaust pipe may be insulated.
Väljalasketoru võib olla isoleeritud.
To reduce the thermal inertia of the exhaust pipe a thickness to diameter ratio of 0,015 or less is recommended.
Väljalasketoru termilise inertsi vähendamiseks peaks toru paksuse ja läbimõõdu suhe olema soovitatavalt 0,015 või väiksem.
The use of flexible sections shall be limited to a length to diameter ratio of 12 or less.
Elastsete osade kasutamist piiratakse pikkuse ja läbimõõdu suhteni 12 või alla selle.
Bends shall be minimised to reduce inertial deposition.
Kõverusi tohib olla võimalikult vähe, et vähendada inertsi kogunemist.
If the system includes a test bed silencer the silencer may also be insulated.
Kui süsteemis on testisüsteemi summuti, siis võib ka selle isoleerida.
For an isokinetic system, the exhaust pipe must be free of elbows, bends and sudden diameter changes for at least 6 pipe diameters upstream and 3 pipe diameters downstream of the tip of the probe.
Isokineetilise süsteemi väljalasketorul ei tohi olla põlvi, kõverusi ega järske läbimõõdu muutumisi vähemalt toru kuuekordsele läbimõõdule vastavas pikkuses ülesvoolu ning toru kolmekordsele läbimõõdule vastavas pikkuses allavoolu, mõõdetuna proovivõtturi otsast.
The gas velocity at the sampling zone must be higher than 10 m/s except at idle mode.
Gaasivoolu kiirus proovivõtupiirkonnas peab olema üle 10 m/sek, välja arvatud tühikäigu pöörlemiskiirusel.
Pressure oscillations of the exhaust gas must not exceed ± 500 Pa on the average.
Heitgaasi rõhuvõngete keskmine hälve ei tohi olla üle ± 500 Pa.
Any steps to reduce pressure oscillations beyond using a chassis-type exhaust system (including silencer and aftertreatment devices) must not alter engine performance nor cause the deposition of particulates.
Igasugune rõhuvõngete vähendamine muul viisil kui šassiitüüpi heitgaasisüsteemi (kaasa arvatud summuti ja järeltöötluse seadmed) kasutamise abil, ei tohi muuta mootori jõudlust ega põhjustada tahkete osakeste ladestumist.
For systems without isokinetic probe, it is recommended to have a straight pipe of 6 pipe diameters upstream and 3 pipe diameters downstream of the tip of the probe.
Isokineetilise proovivõtturita süsteemides soovitatakse kasutada sirget toru, mille pikkus ülesvoolu võrdub toru kuuekordse läbimõõduga ning pikkus allavoolu vastab toru kolmekordsele läbimõõdule, mõõdetuna proovivõtturi otsast.
SP Sampling probe (Figures 10, 14, 15, 16, 18, 19)
SP Proovivõttur (joonised 10, 14, 15, 16, 18, 19)
The minimum inside diameter shall be 4 mm. The minimum diameter ratio between exhaust pipe and probe shall be 4.
Siseläbimõõt peab olema vähemalt 4 mm. Väljalasketoru ja proovivõtturi läbimõõtude suhe peab olema vähemalt 4.
The probe shall be an open tube facing upstream on the exhaust pipe centreline, or a multiple hole probe as described under SP1 in Section 1.2.1, Figure 5.
Proovivõttur on avatud toru, mis asetseb väljalasketoru keskteljel suunaga ülesvoolu, või mitme avaga proovivõttur vastavalt SP1 kirjeldusele punktis 1.2.1, joonis 5.
ISP Isokinetic sampling probe (Figures 11, 12)
ISP Isokineetiline proovivõttur (joonised 11, 12)
The isokinetic sampling probe must be installed facing upstream on the exhaust pipe centreline where the flow conditions in section EP are met, and designed to provide a proportional sample of the raw exhaust gas.
Isokineetiline proovivõttur peab olema paigaldatud väljalasketoru keskteljele suunaga ülesvoolu, kus valitsevad punktis EP ettenähtud voolutingimused, ning selle ehitus peab võimaldama võtta proportsionaalset proovi toorest heitgaasist.
The minimum inside diameter shall be 12 mm.
Siseläbimõõt peab olema vähemalt 12 mm.
A control system is necessary for isokinetic exhaust splitting by maintaining a differential pressure of zero between EP and ISP.
Siseläbimõõt peab olema vähemalt 12 mm. Heitgaasi isokineetilisel jaotamisel on vaja reguleerimissüsteemi, mis säilitab nulliga võrduva rõhkude vahe EP ja ISP vahel.
Under these conditions exhaust gas velocities in EP and ISP are identical and the mass flow through ISP is a constant fraction of the exhaust gas flow.
Kõnealustes tingimustes on heitgaasi kiirused väljalasketorus EP ja proovivõtturis ISP identsed ning ISP läbiv massivool on heitgaasivoolu püsiva suurusega osa.
ISP has to be connected to a differential pressure transducer DPT.
ISP peab olema ühendatud rõhkude vahe anduriga DPT.
The control to provide a differential pressure of zero between EP and ISP is done with the flow controller FC1.
Reguleerimine, mis annab nulliga võrduva rõhkude vahe EP ja ISP vahel, toimub vooluregulaatori FC1 abil.
FD1, FD2 Flow divider (Figure 16)
FD1, FD2 Voolujaotur (joonis 16)
A set of venturis or orifices is installed in the exhaust pipe EP and in the transfer tube TT, respectively, to provide a proportional sample of the raw exhaust gas.
Proportsionaalse heitgaasiproovi saamiseks paigaldatakse väljalasketorusse EP ja ülekandetorusse TT vastavalt Venturi torude või avade kogum.
A control system consisting of two pressure control valves PCV1 and PCV2 is necessary for proportional splitting by controlling the pressures in EP and DT.
Proportsionaalsel jaotamisel rõhkude reguleerimise abil EPs ja DTs on vaja reguleerimissüsteemi, mis koosneb kahest rõhureguleerimisventiilist PCV1 ja PCV 2.
Flow divider (Figure 17)
Voolujaotur (joonis 17)
A set of tubes (multiple tube unit) is installed in the exhaust pipe EP to provide a proportional sample of the raw exhaust gas.
Proportsionaalse proovi saamiseks toorest heitgaasist paigaldatakse väljalasketorusse EP torustik (mitmetoruline seadmestik).
One of the tubes feeds exhaust gas to the dilution tunnel DT, whereas the other tubes exit exhaust gas to a damping chamber DC.
Üks torudest viib heitgaasi lahjendustunnelisse DT, kusjuures teiste torude kaudu väljub heitgaas niisutuskambrisse DC.
The tubes must have the same dimensions (same diameter, length, bend radius), so that the exhaust split depends on the total number of tubes.
Torud peavad olema ühesuguste mõõtmetega (sama läbimõõt, pikkus, käänderaadius), nii et heitgaasi jagunemisaeg sõltub torude üldarvust.
A control system is necessary for proportional splitting by maintaining a differential pressure of zero between the exit of the multiple tube unit into DC and the exit of TT.
Proportsionaalseks jagunemiseks on vaja reguleerimissüsteemi, mis säilitab nulliga võrduva rõhkude vahe torude seadmestiku niisutuskambrisse DC avaneva klapi ja ülekandetoru väljalaskeava vahel.
Under these conditions, exhaust gas velocities in EP and FD3 are proportional, and the flow TT is a constant fraction of the exhaust gas flow.
Kõnealustes tingimustes on heitgaasi kiirused väljalasketorus EP ja voolujaoturis FD3 võrdelised ning ülekandetoru TT läbiv vool on heitgaasivoolu püsiva suurusega osa.
The two points have to be connected to a differential pressure transducer DPT.
Kõnealused kaks punkti peavad olema ühendatud rõhkude vahe anduriga DPT.
The control to provide a differential pressure of zero is done with the flow controller FC1.
Reguleerimine, mis annab nulliga võrduva rõhkude vahe, toimub vooluregulaatori FC1 abil.
EGA Exhaust gas analyser (Figures 13, 14, 15, 16, 17)
EGA heitgaasianalüsaator (joonised 13, 14, 15, 16, 17)
or NOx analysers may be used (with carbon balance method CO2 only).
Kasutada võib CO2 või NOx analüsaatoreid (süsiniku tasakaalu meetodi puhul kasutatakse ainult CO2 analüsaatorit).
The analysers shall be calibrated like the analysers for the measurement of the gaseous emissions.
Analüsaatorid kalibreeritakse sarnaselt gaasiliste heitmete mõõtmiseks ettenähtud analüsaatoritega.
One or several analysers may be used to determine the concentration differences.
Kontsentratsioonierinevuste määramisel võib kasutada ühte või mitut analüsaatorit.
The accuracy of the measuring systems has to be such that the accuracy of GEDFW,i is within ± 4 %.
Täpsuselt peavad mõõtesüsteemid olema sellised, et GEDFW,i oleks vahemikus ± 4 %.
TT Transfer tube (Figures 11 to 19)
TT Ülekandetoru (joonised 11–19)
The transfer tube shall be:
Ülekandetoru peab olema:
as short as possible, but not more than 5 m in length,
võimalikult lühike, suurima pikkusega 5 meetrit,
equal to or greater than the probe diameter, but not more than 25 mm in diameter,
proovivõtturi läbimõõduga võrdse või sellest suurema, kuid mitte üle 25 mm läbimõõduga,
exiting on the centreline of the dilution tunnel and pointing downstream.
väljalaskeavaga lahjendustunneli keskteljel ning suunatud allavoolu.
If the tube is 1 meter or less in length, it shall be insulated with material with a maximum thermal conductivity of 0,05 W/m*K with a radial insulation thickness corresponding to the diameter of the probe.
Ühe meetri pikkune või lühem toru tuleb isoleerida materjaliga, mille maksimaalne soojusjuhtivus on 0,05 W/m × K ning isoleerkihi paksus sobib proovivõtturi läbimõõduga.
If the tube is longer than 1 meter, it must be insulated and heated to a minimum wall temperature of 523 K (250 °C).
Torud pikkusega üle ühe meetri tuleb isoleerida ja kuumutada, kuni seina temperatuur on vähemalt 523 K (250 °C).
DPT Differential pressure transducer (Figures 11, 12, 17)
DPT rõhkude vahe andur (joonised 11, 12, 17)
The differential pressure transducer shall have a range of ± 500 Pa or less.
Rõhkude vahe anduri mõõteulatus peab olema ± 500 Pa või väiksem.
Flow controller (Figures 11, 12, 17)
Vooluregulaator (joonised 11, 12, 17)
For isokinetic systems (Figures 11,12), a flow controller is necessary to maintain a differential pressure of zero between EP and ISP.
Isokineetilistes süsteemides (joonised 11, 12) on vooluregulaatorit vaja nulliga võrduva rõhkude vahe säilitamiseks EP ja ISP vahel.
The adjustment can be done by:
Reguleerimine võib toimuda järgmisel viisil:
controlling the speed or flow of the suction blower SB and keeping the speed or flow of the pressure blower PB constant during each mode (Figure 11); or
reguleeritakse imipuhuri SB kiirust või voolu ning hoitakse ülelaadekompressori PB kiirus või vool konstantsena igal režiimil (joonis 11) või
adjusting the suction blower SB to a constant mass flow of the diluted exhaust gas and controlling the flow of the pressure blower PB, and therefore the exhaust sample flow in a region at the end of the transfer tube TT (Figure 12).
seatakse imipuhur SB lahjendatud konstantsele heitgaasi massivoolule ning reguleeritakse ülelaadekompressori PB voolu ning seega heitgaasiproovi voolu ülekandetoru TT otsa piirkonnas (joonis 12).
In the case of a pressure controlled system the remaining error in the control loop must not exceed ± 3 Pa.
Rõhu reguleerimisega süsteemi puhul ei tohi vea jääk reguleerimispiirkonnas olla üle ± 3 Pa.
The pressure oscillations in the dilution tunnel must not exceed ± 250 Pa on the average.
Rõhuvõnked lahjendustunnelis võivad olla keskmiselt kõige enam ± 250 Pa.
For a multi-tube system (Figure 17), a flow controller is necessary for proportional exhaust splitting to maintain a differential pressure of zero between the exit of the multi-tube unit and the exit of TT.
Mitmetorulises seadmes (joonis 17) vajatakse vooluregulaatorit heitgaasi proportsionaalseks jaotamiseks, et hoida rõhk torustiku väljalaskeava ja TT väljalaskeava vahel nullis.
The adjustment is done by controlling the injection air flow rate into DT at the exit of TT.
Reguleeritakse lahjendustunnelisse DT pritsitava õhu voolukiirust kontrollides seda ülekandetoru TT väljalaskeava juures.
PCV1, PCV2 Pressure control valve (Figure 16)
PCV1, PCV2 Rõhureguleerimisventiil (joonis 16)
Two pressure control valves are necessary for the twin venturi/twin orifice system for proportional flow splitting by controlling the backpressure of EP and the pressure in DT.
Kahe Venturi toruga/kahe avaga süsteemis vajatakse kahte rõhureguleerimisventiili voolu proportsionaalseks jaotamiseks, reguleerides väljalasketoru EP vasturõhku ja rõhku lahjendustunnelis DT.
The valves shall be located downstream of SP in EP and between PB and DT.
Ventiilid peavad paiknema väljalasketorus EP oleva proovivõtturi suhtes allavoolu ning ülelaadekompressori PB ja lahjendustunneli DT vahel.
DC Damping chamber (Figure 17)
DC Niisutuskamber (joonis 17)
A damping chamber shall be installed at the exit of the multiple tube unit to minimise the pressure oscillations in the exhaust pipe EP.
Niisutuskamber paigaldatakse torustiku väljalaskeava juurde rõhuvõngete vähendamiseks väljalasketorus EP.
VN Venturi (Figure 15)
VN Venturi toru (joonis 15)
A venturi is installed in the dilution tunnel DT to create a negative pressure in the region of the exit of the transfer tube TT.
Venturi toru paigaldatakse lahjendustunnelisse DT negatiivse rõhu tekitamiseks ülekandetoru TT väljalaskeava piirkonnas.
The gas flow rate through TT is determined by the momentum exchange at the venturi zone, and is basically proportional to the flow rate of the pressure blower PB leading to a constant dilution ratio.
TT läbiva gaasi voolukiirus määratakse impulsivahetuse teel Venturi toru piirkonnas, ning see on põhimõtteliselt proportsionaalne ülelaadekompressori PB voolu kiirusega, mis annab konstantse lahjendusastme.
Since the momentum exchange is affected by the temperature at the exit of TT and the pressure difference between EP and DT, the actual dilution ratio is slightly lower at low load than at high load.
Kuna impulsivahetusele avaldavad mõju temperatuur ülekandetoru TT väljalaskeava juures ja rõhkude vahe EP ja DT vahel, siis on tegelik lahjendusaste madalal koormusel natuke väiksem kui suure koormuse puhul.
Flow controller (Figures 13, 14, 18, 19, optional)
Vooluregulaator (joonised 13, 14, 18, 19, valikuline)
A flow controller may be used to control the flow of the pressure blower PB and/or the suction blower SB.
Vooluregulaatorit võib kasutada ülelaadekompressori PB ja /või imipuhuri SB voolu reguleerimiseks.
It may be connected to the exhaust, intake air, or fuel flow signals and/or to the CO2 or NOx differential signals.
See võib olla ühendatud heitgaasi-, siseneva õhuvoolu või kütusevoolu signaalidega ja/või CO2 või NOx diferentsiaalsignaalidega.
When using a pressurised air supply (Figure 18), FC2 directly controls the air flow.
Rõhu all oleva õhu juurdevoolu puhul (joonis 18) reguleerib FC2 otseselt õhuvoolu.
Flow measurement device (Figures 11, 12, 18, 19)
Voolumõõtur (joonised 11, 12, 18, 19)
Gas meter or other flow instrumentation to measure the dilution air flow.
Gaasimõõtur või muu voolumõõtur lahjendusõhuvoolu mõõtmiseks.
is optional if the pressure blower PB is calibrated to measure the flow.
ei ole kohustuslik juhul, kui ülelaadekompressor PB on kalibreeritud voolu mõõtmiseks.
Flow measurement device (Figure 19)
Voolumõõtur (joonis 19)
Gas meter or other flow instrumentation to measure the diluted exhaust gas flow.
Gaasimõõtur või muu voolumõõtur lahjendatud heitgaasivoolu mõõtmiseks.
is optional if the suction blower SB is calibrated to measure the flow.
ei ole kohustuslik juhul, kui imipuhur SB on kalibreeritud voolu mõõtmiseks.
PB Pressures blower (Figures 11, 12, 13, 14, 15, 16, 19)
PB Ülelaadekompressor (joonised 11, 12, 13, 14, 15, 16, 19)
To control the dilution air flow rate, PB may be connected to the flow controllers FC1 or FC2.
Lahjendusõhu voolu reguleerimiseks võib PB olla ühendatud vooluregulaatoritega FC1 või FC2.
PB is not required when using a butterfly valve.
PB ei ole vajalik tiibsulguri kasutamise korral.
PB may be used to to measure the dilution air flow, if calibrated.
Kui PB on kalibreeritud, siis võib seda kasutada lahjendusõhu mõõtmisel.
SB Suction blower (Figures 11, 12, 13, 16, 17, 19)
SB Imipuhur (joonised 11, 12, 13, 16, 17, 19)
For fractional sampling systems only.
Ainult osavooproovivõtusüsteemides.
SB may be used to measure the diluted exhaust gas flow, if calibrated.
Kui SB on kalibreeritud, siis võib seda kasutada lahjendatud heitgaasivoolu mõõtmisel.
DAF Dilution air filter (Figures 11 to 19)
DAF Lahjendusõhu filter (joonised 11–19)
It is recommended that the dilution air be filtered and charcoal scrubbed to eliminate background hydrocarbons.
Taustsüsivesinike elimineerimiseks soovitatakse lahjendusõhk filtreerida ja juhtida läbi puusöekihi.
At the engine manufacturers request the dilution air shall be sampled according to good engineering practice to determine the background particulate levels, which can then be subtracted from the values measured in the diluted exhaust.
Mootoritootjate taotluse korral võetakse heade inseneritavade kohaselt lahjendusõhu proov taustosakeste nivoo määramiseks, mis seejärel lahutatakse lahjendatud heitgaasis mõõdetud väärtustest. PSP Tahkete osakeste proovivõttur
DT Dilution tunnel (Figures 11 to 19)
DT Lahjendustunnel (joonised 11–19)
The dilution tunnel:
Lahjendustunnel:
shall be of a sufficient length to cause complete mixing of the exhaust and dilution air under turbulent flow conditions;
peab olema piisava pikkusega, et heitgaas ja lahjendusõhk saaksid turbulentse voolu juures täielikult seguneda,
shall be constructed of stainless steel with:
peab olema valmistatud roostevabast terasest ning selle:
thickness/diameter ratio of 0,025 or less for dilution tunnels with inside diameters greater than 75 mm;
paksuse ja läbimõõdu suhe peab olema 0,025 või sellest väiksem juhul, kui tunneli siseläbimõõt on üle 75 mm,
a nominal thickness of no less then 1,5 mm for dilution tunnels with inside diameters of equal to or less than 75 mm;
seina nimipaksus peab olema vähemalt 1,5 mm, kui tunneli siseläbimõõt võrdub 75 mm või on sellest väiksem,
shall be at least 75 mm in diameter for the fractional sampling type;
läbimõõt osavooproovivõtusüsteemi puhul peab olema vähemalt 75 mm,
is recommended to be at least 25 mm in diameter for the total sampling type;
läbimõõt täisproovivõtusüsteemi puhul peab olema vähemalt 25 mm,
may be heated to no greater than 325 K (52 °C) wall temperature by direct heating or by dilution air pre-heating, provided the air temperature does not exceed 325 K (52 °C) prior to the introduction of the exhaust in the dilution tunnel;
võib otsese kuumutamise või lahjendusõhu eelkuumutamise teel kuumutada seina temperatuurini 325 K (52 °C) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuse üle 325 K (52 °C);
may be insulated.
võib olla isoleeritud.
The engine exhaust shall be thoroughly mixed with the dilution air.
Mootori heitgaas peab olema korralikult lahjendusõhuga segatud.
For fractional sampling systems, the mixing quality shall be checked after introduction into service by means of a CO2-profile of the tunnel with the engine running (at least four equally spaced measuring points).
Osavooproovivõtusüsteemides kontrollitakse segamiskvaliteeti pärast kasutuselevõtmist tunneli CO2-profiili abil, kusjuures mootor töötab (vähemalt neli võrdsete vahedega mõõtepunkti).
If necessary, a mixing orifice may be used.
Vajaduse korral võib kasutada segamisotsikut.
Note: If the ambient temperature in the vicinity of the dilution tunnel (DT) is below 293K (20 °C), precautions should be taken to avoid particle losses onto the cool walls of the dilution tunnel.
Märkus: Kui lahjendustunnelit DT ümbritseva õhu temperatuur on alla 293 K (20 °C), tuleb tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, vältimaks tahkete osakeste kadusid lahjendustunneli jahedate seinte tõttu.
Therefore, heating and/or insulating the tunnel within the limits given above is recommended.
Seetõttu soovitatakse tunnelit eespool nimetatud piires soojendada ja/või isoleerida.
At high engine loads, the tunnel may be cooled by a non-aggressive means such as a circulating fan, as long as the temperature of the cooling medium is not below 293K (20 °C).
Mootori suure koormuse juures võivad tunnelit jahutada sellised mitteagressiivsed vahendid nagu tsirkulatsiooniventilaator, kuni jahutusagendi temperatuur ei lange alla 293 K (20 °C).
HE Heat exchanger (Figures 16, 17)
HE Soojusvaheti (joonised 16, 17)
The heat exchanger shall be of sufficient capacity to maintain the temperature at the inlet to the suction blower SB within ± 11K of the average operating temperature observed during the test.
Soojusvaheti peab olema piisava võimsusega, et imipuhuri SB sisselaskeava juures püsiks katse keskmisele töötemperatuurile vastav temperatuur täpsusega ± 11 K.
Full flow dilution system
Täisvoolu lahjendussüsteem
A dilution system is described in Figure 20 based upon the dilution of the total exhaust using the CVS (Constant Volume Sampling) concept.
Joonisel 20 kirjeldatakse lahjendussüsteemi, mis põhineb heitgaasi täisvoolu lahjendamisel püsimahuproovi (Constant Volume Sampling, CVS) mõiste kohaselt.
The total volume of the mixture of exhaust and dilution air must be measured.
Mõõdetakse heitgaasi ja lahjendusõhu segu üldmahtu.
Either a PDP or a CFV system may be used.
Kasutada võib kas PDP või CFV süsteemi.
For subsequent collection of the particulates, a sample of the dilute exhaust gas is passed to the particulate sampling system (section 2.4, figures 21 and 22).
Tahkete osakeste kogumiseks viiakse lahjendatud heitgaasiproov tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (punkt 2.4, joonised 21 ja 22).
If this is done directly, it is referred to as single dilution.
Kui seda tehakse otse, siis nimetatakse lahjendust ühekordseks lahjenduseks.
If the sample is diluted once more in the secondary dilution tunnel, it is referred to as double dilution.
Kui proov lahjendatakse veel kord teise astme lahjendustunnelis, siis nimetatakse lahjendust kahekordseks lahjenduseks.
This is useful, if the filter face temperature requirement cannot be met with single dilution.
See on kasulik juhul, kui filtri pinna temperatuurinõudeid ei ole võimalik ühekordse lahjenduse korral täita.
Although partly a dilution system, the double dilution system is described as a modification of a particulate sampling system in section 2.4, Figure 22, since it shares most of the parts with a typical particulate sampling system.
Kahekordset lahjendussüsteemi, mis on osaliselt lahjendussüsteem, kirjeldatakse punkti 2.4 joonisel 22 tahkete osakeste proovivõtusüsteemi modifikatsioonina, sest enamik selle koostisosadest on samad kui tavalises tahkete osakeste proovivõtusüsteemis.
Figure 20
Joonis 20
Full flow dilution system air
Täisvoolu lahjendussüsteem
to background filter
kui kasutusel on EFC
optional
tuulutusava
to particulate sampling system or to DDS see Figure 22
või DDSi, vaata joonist 22 õhk
if EFC is used
taustafiltrisse
The total amount of raw exhaust gas is mixed in the dilution tunnel DT with the dilution air.
ei ole kohustuslik Toore heitgaasi koguhulk segatakse lahjendustunnelis DT lahjendusõhuga.
The diluted exhaust gas flow rate is measured either with a Positive Displacement Pump PDP or with a Critical Flow Venturi CFV.
Lahjendatud heitgaasivool mõõdetakse kas mahtpumba PDP või kriitilise vooluga Venturi toru CFV abil.
A heat exchanger HE or electronic flow compensation EFC may be used for proportional particulate sampling and for flow determination.
Tahkete osakeste proportsionaalse proovi võtmisel ja voolu kindlaksmääramisel võib kasutada soojusvahetit HE või elektroonilist voolu kompenseerimise süsteemi EFC.