natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 87(3)(c) provides for the authorisation of state aid that is granted to facilitate the development of certain economic activities or certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.
Artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt võib abi anda teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi ulatuses, mis on vastuolus ühiste huvidega.
The Commission has issued various guidelines to spell out the conditions under which aid can be authorised on the basis of this provision.
Komisjon on välja andnud suuniseid, kus selgitatakse, milliste tingimuste kohaselt võib abi andmise heaks kiita nimetatud sätte alusel.
Aid granted until the end of 1996
Kuni 1996. aasta lõpuni antud abi
Germany does not contest the fact that, despite the company concerned being located in an area where regional aid may be granted in accordance with Article 87(3)(a) of the EC Treaty, the aid to Kahla I falls to be assessed under the 1994 restructuring aid guidelines as the primary objective of the aid was not regional but concerned the restoration of the long-term viability of an undertaking in difficulty.
Saksamaa ei vaidlusta asjaolu, et kuigi kõnealune ettevõte asub piirkonnas, kus võib anda piirkondlikku abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt, tuleb Kahla I-le antud abi hinnata 1994. aasta ümberkorraldamiseks antava abi suuniste alusel, sest abi ei olnud seotud piirkonnaga, vaid selle peaeesmärk oli raskustes oleva ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamine.
The Commission would make clear here that only the aid granted under measure 8 falls to be assessed.
Siinkohal soovib komisjon selgitada, et hinnatakse ainult 8. meetme kohaselt antud abi.
With regard to Kahla II, Germany claims that the objective of the measures found to constitute aid not covered by approved aid schemes or falling outside the de minimis rules was regional.
Kahla II puhul väidab Saksamaa, et tegemist oli piirkondliku abiga, mida ei peetud heakskiidetud abikavade või vähese tähtsusega abi eeskirjade kohaseks.
The Commission would make clear here that the ad hoc aid to be assessed is constituted by measures 11, 12, 13, 14, 15, 16, 20, 21, 23, 26, 27, 30 and 32.
Siinkohal soovib komisjon selgitada, et sihtotstarbeline abi, mida hinnatakse, hõlmab 11., 12., 13., 14., 15., 16., 20., 21., 23., 26., 27., 30. ja 32. meedet.
The Commission considers that the guidelines on national regional aid [59] (regional aid guidelines) are not the appropriate provision for the assessment of the compatibility of the aid awarded from 1994 to 1996.
Komisjon leiab, et piirkondlikku riigiabi käsitlevad suunised [59] ei sobi 1994.–1996. aastal antud riigiabi vastavuse hindamiseks.
The Commission would point out that the current regional aid guidelines were not applicable at the time the aid was granted.
Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et abi andmise ajal ei kohaldatud praeguseid piirkondlikku riigiabi käsitlevaid suunised.
However, the rules in force at the time of the award, i.e., those referred to in footnote 2 of the current guidelines, also clearly state that such aid must not be granted in violation of the specific rules on aid granted to companies in difficulty.
Sellele vaatamata sätestatakse abi andmise ajal kehtinud eeskirjades, see tähendab praegu kehtivate eeskirjade 2. allmärkuses nimetatud eeskirjades, et sellist abi ei tohi anda vastuolus raskustes olevatele äriühingutele abi andmise erieeskirjadega.
As explained in Section B of the Assessment (paragraphs 106-118), the Commission has come to the conclusion that, until 1996, Kahla II was a company in difficulty.
Nagu hinnangu B-osas (punktid 106–118) selgitatud, on komisjon jõudnud järeldusele, et kuni 1996. aastani oli Kahla II raskustes äriühing.
Consequently, the ad hoc aid cannot be assessed under these provisions.
Järelikult ei saa sihtotstarbelist abi hinnata nimetatud sätete alusel.
This is also clear in the light of the kind of costs which were covered by the aid.
Seda kinnitavad ka kulud, mille katmiseks abi kasutati.
In view of the above, the Commission cannot conclude that all the ad hoc aid to Kahla II until 1996 can be regarded as regional aid compatible with the common market.
Ülalnimetatut arvesse võttes ei saa komisjon järeldada, et kuni 1996. aastani Kahla II-le antud sihtotstarbeline abi on kogu ulatuses ühisturuga kokkusobiv piirkondlik riigiabi.
Germany recently argued that the aid under measure 26 should be regarded as employment aid.
Hiljuti väitis Saksamaa, et 26. meetme raames antud abi tuleks pidada tööhõive riigiabiks.
The employment aid guidelines [60] provide for aid for the creation of new jobs.
Tööhõivealase riigiabi suunised [60] reguleerivad abi andmist uute töökohtade loomiseks.
According to Germany, the grants were used for the clearance of part of Kahla II’s installations.
Saksamaa sõnul kasutati toetusi Kahla II osa rajatiste kõrvaldamiseks.
This work was carried out by unemployed people and consequently led to the provisional employment of unemployed people.
Seda tööd tegid töötud ja järelikult anti neile ajutist tööd.
However, it did not lead to any lasting employment.
Pidevat tööd aga ei järgnenud.
Nor can the aid be regarded as aid to preserve jobs as the size of the company’s workforce was reduced considerably (from 380 in 1994 to 327 in 1996).
Samuti ei saa nimetatud abi pidada töökohtade säilitamise abiks, sest ettevõte vähendas oluliselt töötajate arvu (380-lt 1994. aastal 327-le 1996. aastal).
Moreover, Germany’s explanations concerning the utilisation of the aid, namely, the temporary employment of unemployed people, clearly reinforce the view that no jobs at Kahla II were safeguarded.
Saksamaa selgitused, et abi kasutati töötutele ajutise töö pakkumiseks, kinnitavad seisukohta, et Kahla II-s ei säilitatud töökohti.
The Commission therefore considers that measure 26 cannot be authorised as employment aid on the basis of the employment aid guidelines.
Seetõttu arvab komisjon, et 26. meedet ei saa pidada tööhõive riigiabiks tööhõivealaste riigiabi suuniste tähenduses.
This view of the Commission’s also holds true with respect to the aid granted prior to the entry into force of the guidelines inasmuch as the guidelines simply confirmed existing practice, and in any event employment aid cannot be approved where jobs are neither created nor preserved.
Komisjoni selline seisukoht kehtib ka enne suuniste jõustumist antud abi puhul, sest suunised ainult kinnitasid tava ja igal juhul ei saa kõnelda tööhõivealasest riigiabist, kui ei looda uusi töökohti ega säilitata vanu.
Since the company was in difficulty at the time the ad hoc aid was granted, it must now be examined whether the aid to Kahla II until 1996 and the aid to Kahla I can be regarded as compatible with the common market under the restructuring aid guidelines.
Ettevõte oli sihtotstarbelise abi andmise ajal raskustes, seetõttu tuleb kontrollida, kas kuni 1996. aastani Kahla II-le ja Kahla I-le antud abi on ümberkorraldamiseks antava abi suuniste kohaselt ühisturuga kokkusobiv.
The Commission considers that none of the other Community guidelines, such as those on aid for research and development, environmental protection, small and medium-sized enterprises, or training, can apply.
Komisjoni arvates ei saa kohaldada ühenduse teisi suuniseid, näiteks uurimis- ja arendustegevuse riigiabi, keskkonnakaitset, väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid või koolitust käsitlevaid suuniseid.
Since all the aid measures were granted before the revised version of the restructuring aid guidelines entered into force, the guidelines of 23 December 1994 are applicable [61].
Kõiki abimeetmeid rakendati enne ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste jõustumist, seetõttu tuleb kohaldada 23. detsembri 1994. aasta suuniseid.
The fulfilment of the main conditions set out in these guidelines will be assessed in turn.
Järjekorras hinnatakse nimetatud suuniste põhitingimuste täitmist.
Restructuring aid is usually a combination of operating aid to cover losses, social costs, working capital, etc., and material investments.
Tavaliselt koosneb ümberkorraldamise abi tegevustoetusest, millest kaetakse kahjum, sotsiaalkulud, käibekapital ja muu selline ning olulised investeeringud.
This can be clearly verified by looking at the purpose of the aid measures in favour of Kahla I and of those in favour of Kahla II until 1996 [62].
Seda saab kontrollida Kahla I-le ja kuni 1996. aastani Kahla II-le antud toetuste eesmärke vaadeldes. [62]
As regards the aid to Kahla I, as pointed out in the decisions to initiate and to extend the formal investigation procedure, no restructuring plan has ever been submitted to the Commission.
Nagu ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise otsustes nimetatud, ei esitatud Kahla I-le antud abi puhul komisjonile ühtegi ümberkorralduskava.
In the absence of a restructuring plan, the conditions which must be met if the restructuring is to be approved in accordance with the restructuring aid guidelines, in particular the existence of a sound restructuring plan when the aid was granted, are not fulfilled [63].
Abi andmise ajal ei olnud suuniste heakskiitmise kohaselt täidetud ümberkorraldamiseks antava abi tingimused, sest puudus mõistlik ümberkorralduskava.
Consequently, the aid granted under measure 8 must be considered incompatible with the common market.
Järelikult ei sobi 8. meetme raames antud abi kokku ühisturuga.
As regards the aid granted from 1994 until 1996 to Kahla II, in its decisions to initiate and to extend the formal investigation procedure the Commission noted that there were indications that the company had undergone restructuring.
1994.–1996. aastal Kahla II-le antud abi kohta märkis komisjon ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise otsustes, et mõned asjaolud kinnitasid ettevõttes toimunud ümberkorraldusi.
The reports submitted by Germany describe the following measures aimed at restoring viability: new product orientation, personnel reduction, the replacement of old plant and machinery, the closure of production facilities, investments aimed at meeting technical and environmental standards, and the setting-up of a distribution network.
Saksamaa aruannetes kirjeldatakse ettevõtte elujõulisuse taastamiseks rakendatud järgmisi meetmeid: toodete uuendamine, personali vähendamine, vanade seadmete ja masinate väljavahetamine, tootmishoonete sulgemine, investeeringud tehniliste ja keskkonnanormide tagamiseks ning turustusvõrgu rajamine.
During the formal investigation procedure, Germany stated that these measures formed part of the original business plan, which was subsequently further developed, and it refused to describe them as a restructuring plan.
Ametliku uurimismenetluse käigus väitis Saksamaa, et nimetatud meetmed olid osa algsest äriplaanist, mida seejärel muudeti, ja keeldus ülalnimetatud tegevusi kirjeldamast ümberkorralduskavana.
In its letter of 1 October 2002, Germany finally declared that, if the Commission were to consider Kahla II to be a company in difficulty, these measures should be regarded as a restructuring plan.
oktoobri 2002. aasta kirjas teatas Saksamaa lõpuks, et kui komisjon peab Kahla II raskustes olevaks ettevõtteks, tuleb nimetatud meetmeid käsitada ümberkorralduskavana.
It is not clear, however, which of the documents transmitted is to be considered the relevant restructuring plan.
Siiski ei ole selge, milliseid edastatud dokumente tuleks käsitada ümberkorralduskavana.
The Commission notes that the first report was drawn up before the assets sale took place, and what is more it was intended only for TIB to help it decide whether to acquire a stake in the company.
Komisjon märgib, et esimene auranne koostati enne varade müüki ja see oli kavandatud ainult TIB-is kasutamiseks, et otsustada, kas omandada ettevõttes osalus või mitte.
Although both suggested a number of measures that were necessary for the company’s viability, these measures were, according to Germany, developed further by the investor.
Kuigi mõlemas aruandes kirjeldati mitut ettevõtte elujõulisuse taastamise meedet, arendas need meetmed Saksamaa sõnul välja investor.
If the reports were to be considered a restructuring plan, clearly the proposed measures do not represent the final version of the plan, especially as far as the analysis of the cost of the proposed measures is concerned.
Kui käsitada aruandeid ümberkorralduskavana, on selge, et kavandatud meetmed, eriti nende maksumuse analüüs, ei olnud lõplik kava.
The first report provided for total costs of DEM 30,945 million, consisting of investments, acquisition of the assets, loss coverage and interest payments on loans.
Esimeses aruandes hinnati lõppmaksumuseks 30,945 miljonit Saksa marka, mis sisaldas investeeringute, varade omandamise, kahjumi katmise ja laenuintresside maksumust.
The second report proposed restructuring measures costing a total of DEM 27,727 million, consisting of investments (including the taking-over of the assets), loss coverage and working capital.
Teises aruandes kavandatud ümberkorraldusmeetmete maksumuseks oli 27,727 miljonit Saksa marka, mis sisaldas investeeringute (sealhulgas varade ülevõtmise), kahjumi katmise ja käibekapitali maksumust.
Neither the costs provided for in the first report nor those provided for in the second report correspond to those described by Germany in the ‘investment plan’ and set out in detail in Table 5, on the basis of which the aid was allegedly granted.
Esimeses ega teises aruandes nimetatud summa ei ole kooskõlas Saksamaa esitatud “investeerimiskava” summadega, mis on esitatud tabelis 5 ja mille alusel riigiabi väidetavalt anti.
In both reports, the list of measures intended for financing these costs omits numerous aid measures that were actually granted to the company (see Table 4), something which also holds true for the ‘investment plan’ (Table 5).
Mõlemas aruandes on nimetatud kulude katmise meetmete loetelust välja jäänud paljud abimeetmed, mida tegelikult ettevõtte puhul rakendati (vt tabel 4), sama kehtib ka “investeerimiskava” kohta (tabel 5).
If one of these documents were to be considered the restructuring plan, the Commission can only conclude that either the plan was not the final plan or the company received excessive aid.
Kui käsitada ühte neist dokumentidest ümberkorralduskavana, saab komisjon ainult järeldada, et kava ei olnud lõplik või sai ettevõte liigset abi.
Even if it were possible to regard these documents as a restructuring plan, they cannot be considered the final version of such a plan.
Isegi kui nimetatud dokumente oleks võimalik käsitada ümberkorralduskavana, ei saa neid käsitada kui kava lõppversiooni.
It is not clear, moreover, to what extent the proposed measures were actually implemented.
Lisaks ei ole selge kavandatud meetmete rakendamise tegelik ulatus.
In order to establish whether the criteria set out in the restructuring aid guidelines have been fulfilled, the Commission needs to know first of all precisely what restructuring measures were taken to restore the company’s long-term viability.
Et teha kindlaks, kas ümberkorraldamiseks antava abi suuniste nõuded olid täidetud, peab komisjon esiteks täpselt teadma, milliseid ümberkorraldusmeetmeid rakendati ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamiseks.
Despite repeated requests from the Commission, Germany has never submitted the final version of a restructuring plan for Kahla II or indicated which restructuring measures were effectively implemented.
Komisjoni korduvatele nõuetele vaatamata ei ole Saksamaa esitanud Kahla II ümberkorralduskava lõppversiooni ega selgitanud, milliseid ümberkorraldusmeetmeid tõhusalt rakendati.
In the absence of such a plan, the criteria of these guidelines cannot be verified.
Sellise kava puudumise korral ei saa kontrollida ümberkorralduste kooskõla suuniste nõuetega.
The Commission notes, moreover, that the private contribution to the overall costs cannot be regarded as substantial.
Komisjon märgib ka, et erainvesteeringute osa üldkuludes on väike.
It will be recalled that the Commission formally ordered Germany to furnish information about any contribution made or to be made by a private investor.
Ei tohi unustada, et komisjon esitas Saksamaale ametliku nõude anda teavet erainvestori tehtud või kavandatavate investeeringute kohta.
In its letter of 1 October 2002, Germany describes the supposed private financing in accordance with the report of 29 November 1993.
oktoobri 2002. aasta kirjas kirjeldab Saksamaa kavandatud erafinantseeringuid 29. novembri 1993. aasta aruande kohaselt.
It consists of a contribution by Mr G. Raithel worth DEM 2,055 million, DEM 0,986 million of interest on the loans granted to Mr Raithel, cash flow of DEM 2,217 million and the DEM 7,975 million capital injection by TIB.
Siia kuuluvad 2,055 miljonit Saksa marka hr G. Raithelilt, hr G. Raithelile antud laenude intressid summas 0,986 miljonit Saksa marka, rahakäive 2,217 miljoni Saksa marga väärtuses ja 7,975 miljoni Saksa marga väärtuses kapitali sissemakseid TIB-lt.
The alleged investor contribution consisted of two soft loans granted by the State (measures 16 and 17) worth a total of DEM 2 million, and DEM 0,055 million which the investor brought into the company from his own resources by way of own capital.
Investori väidetav sissemakse koosnes riigilt saadud kahest sooduslaenust (16. ja 17. meede) kokku kaks miljonit Saksa marka ja 0,055 miljonist Saksa margast, mis investor paigutas omakapitalina ettevõttesse omavahenditest.
Only the latter contribution was fully private.
Ainult viimane oli täielikult erafinantseering.
The DEM 0,2 million loan under measure 16 was secured by a Federal Government guarantee.
meetme raames saadud 0,2 miljoni Saksa marga suurune laen oli tagatud liiduvalitsuse garantiiga.
The DEM 1,8 million loan under measure 17 was secured by a mortgage on Kahla II’s land.
meetme raames saadud 1,8 miljoni Saksa marga suuruse laenu tagatiseks seati Kahla II maale hüpoteek.
The purchase of these assets was financed by state aid.
Nimetatud varade ostu rahastati riigiabist.
In view of the fact that these loans were granted out of state resources and bearing in mind the security provided, the loans under measures 16 and 17 clearly cannot be considered a contribution by a private investor.
Võttes arvesse asjaolu, et nimetatud laenud anti riigi vahenditest ja unustamata tagatisi, ei saa 16. ja 17. meetme laene käsitada erainvestori sissemaksena.
As for the alleged new interest payments amounting to DEM 0,986 million, the Commission has never received the slightest piece of information about this.
Väidetavate intressimaksete kohta kogusummas 0,986 miljonit Saksa marka ei ole komisjonil andmeid.
Presumably they relate to the interest paid by Mr Raithel on the two loans under measures 16 and 17.
Oletatavalt on need seotud intressidega, mis hr Raithel maksis 16. ja 17. meetme laenudelt.
However, these interest payments do not finance any restructuring costs.
Nimetatud intressimakseid ei kasutatud siiski ümberkorralduskulude rahastamiseks.
As regards cash flow, the Commission would point out that the forecast profit the company was to earn cannot be considered a substantial contribution within the meaning of the restructuring aid guidelines.
Rahakäibe tõttu juhib komisjon tähelepanu sellele, et kasumit, mida ettevõte pidi prognooside kohaselt teenima, ei saa käsitada olulise maksena ümberkorraldamiseks antava abi suuniste tähenduses.
What is more, the Commission has not been informed whether this cash flow was actually achieved or whether it was used to cover restructuring costs.
Peale selle ei ole komisjonile teatatud, kas oodatav rahakäive ka tegelikult saavutati või kas seda kasutati ümberkorralduskulude katteks.
As the company started generating some profits, on 30 March 1998 the investor converted part of the public loans into private loans.
Ettevõte hakkas teenima väikest kasumit, seetõttu vormistas investor 30. märtsil 1998 osa riigilt saadud laenudest ümber eralaenuks.
However, this contribution was uncertain at the time of the granting of the aid and was not made until after the restructuring.
See aga ei olnud kindel abi andmise ajal ja seda tehti alles ümberkorralduste järel.
It can therefore be assumed that the subsequent contribution was possible thanks only to the improvement in the company’s financial situation due to the state aid.
Seega võib oletada, et järgnev makse tehti ainult ettevõtte finantsolukorra paranemise tõttu, millele aitas kaasa riigiabi.
The Commission would go further and say that the contribution was possible thanks only to a 90 % guarantee provided to cover these loans [65].
Komisjon läheb veelgi kaugemale ja väidab, et see osutus võimalikuks ainult laenudele antud 90% garantii tõttu.
What is more, this happened after the restructuring was completed, and it was unclear at the time of the granting of the aid and it is still unclear what resources were used for the purpose.
Peale selle vormistati laenud ümber pärast ümberkorraldusi, seda ei sätestatud abi andmise ajal ja siiani ei ole selge, milliseid vahendeid selleks kasutati.
Lastly, in the absence of a precise breakdown of the restructuring costs, it cannot be concluded that the private contribution was substantial.
Järeldada ei saa, et eramakse oli oluline, sest puudub ümberkorralduskulude täpne liigitus.
Restructuring aid may be granted only on the basis of a viable restructuring plan, which must include measures to mitigate as far as possible any adverse effects of the aid and a substantial contribution from private resources.
Ümberkorraldamise abi võib anda ainult elujõulise ümberkorralduskava alusel, milles peavad olema näidatud abi kahjulikku mõju võimalikult tõhusalt leevendavad meetmed ja erainvestori olulised sissemaksed.
Since, despite the information order, there is no proof that the aid was granted under these conditions, it is safe to assume that these conditions were in fact not satisfied.
Teabenõudele vaatamata puuduvad tõendid, et abi anti nimetatud tingimuste kohaselt, seetõttu võib oletada, et tegelikult neid tingimusi ei täidetud.
Consequently, the ad hoc aid granted to Kahla II until 1996 constitutes restructuring aid incompatible with the common market.
Järelikult on Kahla II-le kuni 1996. aastani antud abi ühisturuga kokkusobimatu ümberkorraldamise abi.
In view of the above, the Commission cannot conclude that the ad hoc aid granted to Kahla II until 1996 can be considered compatible with the common market.
Ülalnimetatut arvesse võttes ei saa komisjon järeldada, et Kahla II-le kuni 1996. aastani antud abi on ühisturuga kokkusobiv.
Aid to Kahla II granted as from 1997
Alates 1997. aastast Kahla II-le antud abi
In view of the modest positive operating results obtained, the Commission considers that, as from 1997, Kahla II can no longer be regarded as a company in difficulty.
Ettevõtte tagasihoidlikku tegevuskasumit arvesse võttes leiab komisjon, et alates 1997. aastast ei saa Kahla II enam käsitada raskustes oleva äriühinguna.
In accordance with Germany’s request, the Commission will assess the aid to Kahla II in the light of the regional aid guidelines.
Saksamaa palve kohaselt hindab komisjon Kahla II-le antud abi piirkondliku riigiabi suuniste alusel.
The Commission would recall that this relates only to measures 30 and 32, which fall to be assessed as ad hoc aid, since the remaining measures constitute existing aid.
Komisjon tuletab meelde, et see käsitleb ainult 30. ja 32. meedet, mida tuleb hinnata sihtotstarbelise abina, sest ülejäänud meetmed on olemasolev abi.
The regional aid guidelines state that an individual ad hoc aid payment made to a single firm may have a major impact on competition in the relevant market and its effects on regional development are likely to be too limited.
Piirkondliku riigiabi suunistes on sätestatud, et ühele äriühingule antud üksik ajutine abi võib mõjutada peamiselt konkurentsi asjaomasel turul, kuid selle mõju piirkondlikule arengule on tõenäoliselt liiga piiratud.
Such aid generally comes within the ambit of specific or sectoral industrial policies and is often not in keeping with the spirit of regional aid policy as such.
Üldiselt kuulub selline abi eri- või valdkondliku tööstuspoliitika kohaldamisalasse ja sageli ei ole kooskõlas piirkondliku abi eesmärkidega.