natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aid notified 1998 to 2000 = Measure 1
1998.–2000. aasta kohta teatatud abisummad = 1. meede
Result for MDPA
MDPA majandustulemus
Capital increase granted to MDPA by EMC
EMC poolt suurendatud kapital
Measure 2
= 2. meede
The Commission notes that the recipient is now wholly owned by France, that it has definitively ceased all economic activities in the potassium sector and that the mines will not be reopened.
Käesolevaga annab komisjon teada, et edaspidi kuulub abisaaja täielikult Prantsuse riigile, et ettevõte on seoses kaaliumiga oma majandustegevuse täielikult lõpetanud ja et nimetatud kaevandusi enam ei avata.
The sole rationale for MDPA's continued existence is to carry out the tasks associated with the shutdown of mining activity and, in particular, to adapt the site to safety and environmental protection requirements.
MDPA eksisteerimise ainueesmärk on viia lõpule kaevandustegevuse lõpetamisega seotud ülesanded, eriti viia objekt vastavusse turvalisuse ja keskkonnakaitse nõuetega.
This latter responsibility would, in any event, be incumbent on the State if MDPA had folded [9].
Kui MDPA viimati mainitud tegevust lõpule viia ei suuda, peab seda igal juhul tegema riik.
Once these tasks have been carried out, MDPA will be wound up.
Nimetatud eesmärgi täitmisel MDPA likvideeritakse.
In the case under examination, the activities of MDPA linked to maintaining safety and environmental protection are not of an economic nature that would justify application of the Treaty's competition rules.
Uuritava ettevõtte tegevus – turvalisuse tagamine ja keskkonna kaitsmine – ei ole majanduslikku laadi ega õigusta asutamislepingu konkurentsieeskirjade kohaldamist.
Consequently, assuming that measures 1 and 2 have benefited MDPA and distorted competition, the Commission concludes that such distortion ended once MDPA ceased its commercial activities and once the mines were closed down.
Seega, oletades, et 1. ja 2. meetmega seati MDPA eelisseisundisse ja sellega moonutati konkurentsi, järeldab komisjon, et selline olukord kadus MDPA majandustegevuse lõppemisel ja kaevanduste sulgemisel.
It also notes that MDPA's capital has been transferred to the State free of charge.
Ka märgib komisjon, et MDPA kapital loovutati tasuta riigile.
Under the circumstances, a Commission decision on the classification as aid of the measures in question and on their compatibility would have no practical effect.
Eelnevat silmas pidades ei oleks komisjoni otsusel selle kohta, kas kõnealused meetmed kujutavad endast abi või mitte, vähimatki praktilist mõju.
The formal investigation procedure initiated pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty thus serves no useful purpose,
EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel algatatud ametlik uurimismenetlus ei ole seega enam põhjendatud,
The formal investigation procedure initiated on 10 October 2000 in respect of Mines de potasse d’Alsace pursuant to Article 88(2) of the Treaty is hereby terminated.
Asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel ettevõtte Mines de potasse d’Alsace suhtes 10. oktoobril 2000. aastal algatatud ametlik uurimismenetlus lõpetatakse.
OJ C 37, 3.2.2001, p. 22.
EÜT C 37, 3.2.2001, lk 22.
OJ C 196, 19.7.1994, p. 5.
EÜT C 196, 19.7.1994, lk 5.
Introduced by Decree No 46-1433 of 14 June 1948 on the status of employees of mining establishments and the like.
Sätestatud 14. juuni 1948. aasta dekreediga nr 46-1433 kaevandus- ja muude sarnaste asutuste töötajate staatuse kohta.
OJ C 168, 12.6.1996, p. 11.
EÜT C 168, 12.6.1996, lk 11.
Decree No 67-797 of 20 September 1967 on the administrative and financial organisation of EMC.
septembri 1967. aasta dekreet nr 67-797 ettevõtte Enterprise minière et chimique haldus- ja finantskorralduse kohta.
Decree No 67-796 of 20 September 1967 regrouping the private potash mines of Alsace and the National Industrial Potassium Office into a public industrial and commercial establishment designated EMC and Decree No 67-797 of 20 September 1967 on the administrative and financial organisation of EMC.
septembri 1967. aasta dekreet nr 67-796, millega moodustatakse Alsace’i kaaliumikaevanduse eraettevõttest ja tööstusliku lämmastiku tootmise riigiettevõttest avalik-õiguslik tööstus-/kaubandusettevõte Enterprise minière et chimique, ja 20. septembri 1967. aasta dekreet nr 67-797 ettevõtte Enterprise minière et chimique haldus- ja finantskorralduse kohta.
Decree No 2004-1286 of 26 November 2004 authorising the transfer to the State by EMC of its holding in the company Mines de potasse d’Alsace, Official Gazette of 28 November 2004.
novembri 2004. aasta dekreet nr 2004-1286, millega anti ettevõttele EMC luba kanda riigile üle oma osalus ettevõttes Mines de potasse d’Alsace, Prantsuse Riigi Ametlik Teataja, 28.11.2004.
See Article 84 of the Mining Code.
Vt kaevanduskoodeksi artiklit 84.
This decision concurs with that view. There is no evidence to show that EMC subsidiaries benefited from the aid granted to MDPA.
Käesolevas otsuses kinnitatakse nimetatud hinnangut, kuna ühestki asjaolust ei nähtu, et EMC teised tütarettevõtted oleks saanud MDPAle suunatud abi.
of 13 May 2003
mai 2003,
on the State aid implemented by Germany for Kahla Porzellan GmbH and Kahla/Thüringen Porzellan GmbH
riigiabi kohta, mida Saksamaa andis Kahla Porzellan GmbH-le ja Kahla/Thüringen Porzellan GmbH-le
(notified under document number C(2003) 1520)
(teatavaks tehtud numbri K(2003) 1520 all)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above [1] and having regard to their comments,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkused eespool nimetatud sätete [1] kohaselt ja võttes neid märkusi arvesse,
On 16 November 1998 and 24 March 1999 the Commission received complaints from competitors alleging misuse of state aid purportedly granted by the Land of Thuringia to Kahla Porzellan GmbH (Kahla I) and Kahla/Thüringen Porzellan GmbH (Kahla II), both in Thuringia, Germany.
novembril 1998 ja 24. märtsil 1999 sai komisjon konkurentidelt kaebuse Saksamaal Tüüringis asuvatele ettevõtetele Kahla Porzellan GmbH (Kahla I) ja Kahla/Thüringen Porzellan GmbH (Kahla II) Tüüringi liidumaa antud riigiabi väidetava väärkasutamise kohta.
After an extensive exchange of correspondence and meetings with representatives of Germany, the Commission initiated the formal investigation procedure on 15 November 2000 in respect of the ad hoc aid granted to the companies.
Pärast ulatuslikku kirjavahetust ja mitmeid kohtumisi Saksamaa esindajatega alustas komisjon 15. novembril 2000 ametlikku uurimist ettevõtetele antud sihtotstarbelise abi kohta.
At the same time, Germany was requested to provide sufficient information and data to make it possible to assess whether a number of aid measures complied with the terms of approved aid schemes under which they had allegedly been granted.
Samal ajal paluti Saksamaal esitada piisavalt teavet ja andmeid, et oleks võimalik hinnata, kas abimeetmed olid heakskiidetud abikavade kohased, mille alusel meetmeid väidetavalt rakendati.
The Commission’s decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Communities [2].
Komisjoni otsus alustada uurimist avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas [2].
The Commission invited interested parties to submit comments on the aid.
Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi kõnealuse abi kohta.
On 31 July 2001 the Commission received comments from Kahla II, which were forwarded to Germany by letter dated 7 August 2001.
juulil 2001 esitas Kahla II komisjonile märkused, mis edastati Saksamaale 7. augusti 2001. aasta kirjaga.
On 26 March 2001 Germany responded to the request for information, submitting information on the aid and informing the Commission of further aid to the company, the existence of which had not been notified before.
märtsil 2001 vastas Saksamaa teabenõudele ja teatas komisjonile veel ühest ettevõttele antud toetusest, millest varem ei olnud teatatud.
The Commission requested additional documentation on 28 May 2001, which was received by the Commission on 31 June 2001.
Komisjon nõudis 28. mail 2001 lisadokumente, mis laekusid komisjonile 31. juunil 2001.
Additional information was submitted on 9 August 2001.
Lisateave esitati 9. augustil 2001.
By letter dated 30 November 2001 the Commission informed Germany that it had extended the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty to include those aid measures which did not comply with the terms of the approved aid schemes under which they had allegedly been awarded and those aid measures of which the Commission had not been informed before.
novembri 2001. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse laiendamisest, et hõlmata abimeetmeid, mis ei olnud heakskiidetud abikavade kohased, mille alusel neid väidetavalt rakendati, ja abimeetmeid, millest oli varem jäetud komisjonile teatamata.
On 10 December 2001 the case was discussed at length with representatives of Germany and of the company.
detsembril 2001 arutati juhtumit põhjalikult Saksamaa ja ettevõtte esindajatega.
The Commission’s decision to extend the procedure was published in the Official Journal of the European Communities [3].
Komisjoni otsus menetluse laiendamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas.
The Commission invited interested parties to submit their comments on the aid.
Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi kõnealuse abi kohta.
The Commission received comments from the aid recipient (Kahla II).
Abisaaja (Kahla II) esitas komisjonile oma märkused.
These comments were forwarded by letter dated 6 March 2002 to Germany, which was given the opportunity to react.
Märkused edastati 6. märtsi 2002. aasta kirjaga Saksamaale, kellele anti võimalus vastata.
On 30 January 2002 Germany responded to the extension of the formal investigation procedure, submitting extensive information.
jaanuaril 2002 vastas Saksamaa ametliku uurimismenetluse laiendamisele põhjaliku teabe esitamisega.
Additional information was requested by letter dated 30 April 2002.
aprilli 2002. aasta kirjaga nõuti lisateavet.
Germany submitted its reply by letter dated 29 May 2002, which was registered as received on the same day.
Saksamaa vastas 29. mai 2002. aasta kirjaga, mis registreeriti kui samal päeval kätte saadud kiri.
By letter dated 28 February 2002 the Commission received comments from Kahla II, which were transmitted to Germany by letter dated 6 March 2002.
veebruari 2002. aasta kirjaga esitas Kahla II komisjonile märkused, mis edastati Saksamaale 6. märtsi 2002. aasta kirjaga.
On 18 March 2002 a new complaint was received alleging that Kahla II had received new aid.
märtsil 2002 saadi uus kaebus, milles väideti, et Kahla II on saanud uut abi.
This information was sent to Germany by letter dated 30 April 2002.
Nimetatud teave edastati Saksamaale 30. aprilli 2002. aasta kirjaga.
Germany’s response to this complaint was received on 29 May 2002.
Saksamaa vastas kaebusele 29. mail 2002.
On 24 July 2002 the case was discussed again with representatives of Germany.
juulil 2002 arutati juhtumit uuesti Saksamaa esindajatega.
Following this meeting, Germany submitted further comments on 7 August 2002.
Pärast kohtumist esitas Saksamaa 7. augustil 2002 lisamärkused.
On 30 July 2002 Kahla II indicated that it was adhering to its previous arguments.
juulil 2002 kinnitas Kahla II, et ta jääb oma eelnevate seisukohtade juurde.
By letter dated 1 October 2002, registered as received on the same day, Germany submitted further comments.
Saksamaa esitas lisamärkused 1. oktoobri 2002. aasta kirjaga, mis registreeriti kui samal päeval kätte saadud kiri.
DESCRIPTION
JUHTUMI KIRJELDUS
The relevant undertaking
Asjaomased ettevõtjad
Kahla II is the successor to Kahla I. Both Kahla I and Kahla II are active in the production of porcelain dishes and china.
Kahla II jätkas Kahla I tegevust. Nii Kahla I kui ka Kahla II toodavad portselannõusid.
They are located in a region eligible for aid under Article 87(3)(a) of the EC Treaty.
Nad asuvad piirkonnas, kus tohib EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt abi anda.
The privatisation contract was concluded with the sole bidders after the THA published the intended sale in its list of companies for sale (Hoppenstedt) and contacted associations in the ceramics industry and chambers of commerce.
Erastamisleping sõlmiti ainupakkujatega pärast seda, kui THA oli avaldanud müügiteate müügiks pakutavate ettevõtete loetelus (Hoppenstedt) ja võtnud ühendust keraamikatööstuse ühingute, liitude ning kaubanduskodadega.
Germany states that the company’s liquidation would have implied higher costs for the THA.
Saksamaa väidab, et ettevõtte likvideerimine oleks tähendanud THA-le suuremaid kulusid.
Germany further states that the privatisation contract became effective only on 11 December 1992.
Samuti väidab Saksamaa, et erastamisleping jõustus alles 11. detsembril 1992.
The following data on the company’s operation were submitted by Germany (turnover and operating result in DEM million):
Saksamaa esitas ettevõtte tegevuse kohta järgmised andmed (käive ja põhitegevustulu miljonites Saksa markades):
Operating result
Kasum põhitegevusest
The company filed for bankruptcy on 9 August 1993.
Ettevõte esitas pankrotiavalduse 9. augustil 1993.
Bankruptcy proceedings were opened on 29 September 1993.
Pankrotimenetlus algatati 29. septembril 1993.
According to Germany, following the initiation of bankruptcy proceedings the administrator in bankruptcy sought investors to take over the assets.
Saksamaa sõnul otsis pankrotihaldur pärast pankrotimenetluse alustamist investoreid, kes võtaksid varad üle.
The administrator in bankruptcy considered that the best price for the assets would be obtained by selling the company as a going concern.
Pankrotihalduri arvates oleks varade eest saanud parimat hinda, müües ettevõtte majandustegevust jätkavana.
In November 1993 Kahla II was created by a private investor, Mr G. Raithel.
aasta novembris asutas erainvestor hr G. Raithel ettevõtte Kahla II.
In January 1994 the administrator in bankruptcy sold the real estate, plant, machinery and stock in trade of Kahla I in bankruptcy to Mr Raithel.
aasta jaanuaris müüs pankrotihaldur pankrotis oleva ettevõtte Kahla I kinnisvara, seadmed, masinad ja laovarud hr Raithelile.
A total of 380 employees were kept on.
Tööle jäeti 380 töötajat.
The total price amounted originally to DEM 7,391 million.
Koguhind oli algselt 7,391 miljonit Saksa marka.
The contract was amended on 5 October 1994, providing in its new form that the price of DEM 2,05 million payable for plant - which was to be financed by a grant of DEM 2,5 million (see measure 15) - was to be paid upon signature of the contract as amended.
Lepingu muutmisega 5. oktoobril 1994 määrati uueks hinnaks 2,05 miljonit Saksa marka, mis tuli muudetud lepingu sõlmimisel maksta seadmete eest (mida kavatseti rahastada 2,5 miljoni Saksa marga suurusest abist (vt 15. meede).
Legal rights, trademarks, registered patterns and know-how were transferred for DEM 1.
Õigused, kaubamärgid, registreeritud näidised ja oskusteave anti üle ühe Saksa marga eest.
The list of customers and the order book were taken over free of charge.
Kliendiandmete kogu ja tellimused võeti üle tasuta.
The price of DEM 2,136 million for stocks was to be paid in ten instalments starting on 1 March 1994.
Laos olevate kaupade hind 2,136 miljonit Saksa marka tuli tasuda kümne osamaksena alates 1. märtsist 1994.
The real estate, which was to be free of charges, was sold for DEM 3,205 million, payable within 14 days.
Maksudega koormamata kinnisvara müüdi 3,205 Saksa marga eest, mis tuli tasuda 14 päeva jooksul.
Germany states that part payments were made until 1996.
Saksamaa väitel tasuti osamakseid kuni 1996. aastani.
An amount of DEM 1 million was finally paid in 1999, after the administrator in bankruptcy had lifted a mortgage on part of the real estate.
Lõpuks maksti üks miljon Saksa marka 1999. aastal pärast seda, kui pankrotihaldur oli vabastanud osa kinnisvarast hüpoteegi alt.
The total price finally paid amounted to DEM 6,727 million.
Kokku maksti lõpliku hinnana 6,727 miljonit Saksa marka.
Germany states that a reduction in the price for the stocks of DEM 0,664 million took place owing to defects found after the sale.
Saksamaa väitel alandati laos olevate kaupade hinda 0,664 miljoni Saksa marga võrra pärast müüki avastatud defektide tõttu.
The available information shows that the sale was financed mainly through state aid.
Olemasolev teave näitab, et müüki rahastati peamiselt riigiabist.
Own resources not containing any element of state aid amounted to only DEM 55000.
Riigiabi mittesisaldavate omavahendite väärtus oli ainult 55000 Saksa marka.
The sale of the real estate was approved by the THA on 18 July 1994 [4] and by its legal successor, the Bundesanstalt für vereiningungsbedingte Sonderaufgaben (BvS) on 19 October 1995.
THA kiitis kinnisvara müügi heaks 18. juulil 1994 [4] ja 19. oktoobril 1995 tegi sama tema õigusjärglane Bundesanstalt für vereiningungsbedingte Sonderaufgaben (BvS).
The sale contract also provided that Thüringer Industriebeteiligungs GmbH & Co. KG (TIB), a state-owned undertaking set up by the Land of Thuringia and controlled by it through a foundation, would acquire a silent participation of 49 % in Kahla II.
Müügileping sätestas, et Thüringer Industriebeteiligungs GmbH & Co. KG (TIB), riigiettevõte, mille asutas ja mida sihtaustuse kaudu kontrollis Tüüringi liidumaa, omandab ettevõttes Kahla II 49% suuruse vaikiva osaluse.
This occurred on 5 March 1994.
See teostus 5. märtsil 1994.
The following data on the company’s operation were supplied by Germany (turnover and operating result in DEM million):
Saksamaa esitas ettevõtte tegevuse kohta järgmised andmed (käive ja tegevustulu miljonites Saksa markades):
Operating result[…] [5]
Kasum põhitegevusest […] [5]
Financial measures
Finantsmeetmed
Financial measures in favour of Kahla I
Kahla I kasuks rakendatud finantsmeetmed
The following financial measures were granted by the public authorities to Kahla I from the time of its creation until its bankruptcy (amounts in DEM million):
Ametivõimud rakendasid Kahla I kasuks selle asutamisest kuni pankrotistumiseni järgmisi finantsmeetmeid (summad on miljonites Saksa markades):
Measures in favour of Kahla I
Kahla I kasuks rakendatud meetmed
Measures before privatisation
Enne erastamist rakendatud meetmed
Export guarantee
Ekspordigarantii
Measures during privatisation
Erastamise ajal rakendatud meetmed
Assumption of environmental liabilities
Keskkonnakohustuste võtmine
Taking-over of old debts
Vanade võlgade ülevõtmine
Measures after privatisation
Pärast erastamist võetud meetmed
Land
Maa
Direct investment grants
Otseinvesteeringute toetused
Revenue from exploitation of property
Tulu vara kasutamisest
Credits
Krediit
Investment allowances
Investeerimistoetused
Measure 1: An export guarantee granted before privatisation which, according to Germany, was never called.
meede: enne erastamist antud ekspordigarantii, mida Saksamaa sõnul kunagi ei kasutatud.
Measures 2 and 3: A taking-over by the THA of debts relating to credits from Dresdner Bank AG dating from before 1 July 1990 and to loans granted by the THA before privatisation.
ja 3. meede: Dresdner Bank AG-lt enne 1. juulit 1990 saadud krediitidega ning enne erastamist THA antud laenudega seotud võlad, mille THA üle võttis.
Measure 4: Germany has indicated that these guarantees from the THA were granted to secure investments, loss cover and credits granted by Dresdner Bank AG.
meede: Saksamaa sõnul anti THA garantiid investeeringute tagatiseks, kahjumi katteks ja Dresdner Bank AG-lt saadud krediidi tagatiseks.
In support of these guarantees, the company put up several securities, which the THA refrained from availing itself of following the opening of bankruptcy proceedings.
Garantiide toetuseks andis ettevõte mitu tagatist, millest THA otsustas pärast pankrotimenetluse algatamist mitte loobuda.
As an additional security, the THA was entitled to receive the revenues from the exploitation of that part of the company’s real estate which was not directly related to the business.
Lisatagatisena sai THA õiguse saada tulu ettevõtte selle kinnisvara kasutamisest, mis ei olnud otseselt seotud äritegevusega.
This real estate was valued at DEM 13,3 million.
Selle kinnisvara väärtuseks hinnati 13,3 miljonit Saksa marka.
The expected revenues were to have been used to repay those credits which were backed by the THA’s guarantees.
Oodatavat tulu pidi kasutatama THA tagatud krediitide tagasimaksmiseks.
Germany admits that, with the consent of the THA, the credits to which these guarantees related were never repaid.
Saksamaa möönab, et THA nõusolekul ei makstud tagatisega hõlmatud krediite kunagi tagasi.
At the time they were availed of, these guarantees, including interest, totalled some DEM 24,9 million.
Loobumise ajaks oli nimetatud tagatiste väärtus koos intressidega umbes 24,9 miljonit Saksa marka.
Measure 5: In December 1991 the company obtained direct investment grants (Investitionszuschüsse) of DEM 1,825 million from the Land of Thuringia.
meede: 1991. aasta detsembris sai ettevõte Tüüringi liidumaalt 1,825 miljonit Saksa marka otseinvesteeringute toetust (Investitionszuschüsse).
Measure 6: On 5 October 1992 the THA granted a loan of DEM 4,2 million to avert insolvency.
meede: 5. oktoobril 1992 andis THA 4,2 miljonit Saksa marka laenu ettevõtte maksejõuetuse vältimiseks.
Measure 7: A further loan of DEM 1,8 million was made available by the THA on 1 December 1992, also with the aim of averting insolvency.
meede: 1. detsembril 1992 andis THA 1,8 miljonit Saksa marka lisalaenu ettevõtte maksejõuetuse vältimiseks.
Measure 8: The income from exploiting the company’s real estate mentioned in measure 3 totalled DEM 5,676 million.
meede: 3. meetmes nimetatud tulu ettevõtte kinnisvara kasutamisest ulatus 5,676 miljoni Saksa margani.
In 1993 DEM 3,4 million of the total income was made available to Kahla I instead of being used to repay the credits guaranteed by the THA.
aastal anti kogutulust 3,4 miljonit Saksa marka Kahla I käsutusse, selle asemel et kasutada seda THA tagatud krediitide tagasimaksmiseks.
Germany states that the payment of this amount to the THA was deferred but not waived as the whole amount of DEM 5,676 million was registered as part of the estate in bankruptcy.
Saksamaa väitel lükati nimetatud summa maksmine THA-le edasi, kuid sellest ei loobutud, sest 5,676 miljoni Saksa marga suurune kogusumma oli arvatud pankrotivara hulka.
Consequently, the amount of the THA funds from which the company benefited instead of their being used to repay credits totalled DEM 5,676 million.
Järelikult sai ettevõte THA vahenditest, mida ei kasutatud krediitide tagasimaksmiseks, kokku tulu 5,676 miljonit Saksa marka.
Germany has not contested this fact.
Saksamaa ei ole nimetatud asjaolu vaidlustanud.
Measure 9: Two credits from Kreis- und Stadtsparkasse Jena totalling DEM 3,9 million.
meede: kaks krediiti Kreis- und Stadtsparkasse Jenalt kokku 3,9 miljonit Saksa marka.
These credits bore an interest rate of 13,25 % and 17,25 % and were secured by mortgages of DEM 10 million.
Nende krediitide intressimäärad olid 13,25% ja 17,25% ja nende tagatiseks oli seatud 10 miljoni Saksa marga suurune hüpoteek.
Measure 10: Investment allowances of DEM 0,035 million granted during the period 1992–1995.
meede: aastail 1992–1995 anti 0,035 miljonit Saksa marka investeeringutoetust.
Kahla I benefited from financial support from the public authorities totalling DEM 115,736 million.
Kahla I sai riigi finantsabi kokku 115,736 miljonit Saksa marka.
Despite this financial support, bankruptcy proceedings were initiated on 29 September 1993.
Finantsabile vaatamata algatati 29. septembril 1993 ettevõtte pankrotimenetlus.
Germany states that the THA registered liabilities amounting to DEM 41,2 million as part of the estate in bankruptcy.
Saksamaa väitel registreeris THA 41,2 miljoni Saksa marga väärtuses kohustusi osana pankrotivarast.
This amount included measures 3, 6, 7 and 8, including interest.
Nimetatud summa koos intressidega hõlmas 3., 6., 7. ja 8. meedet.