natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The amounts secured by way of provisional countervailing duties pursuant to the provisional Regulation on imports of graphite electrodes of a kind used for electric furnaces, with an apparent density of 1,65 g/cm3 or more and an electrical resistance of 6,0 μΩ.m or less, falling within CN code ex85451100 (TARIC code 8545110010) and nipples used for such electrodes, falling within CN code ex85459090 (TARIC code 8545909010) whether imported together or separately originating in India shall be definitively collected as follows.
Ajutise määruse kohaselt ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad selliste Indiast pärit CN koodi ex85451100 (TARIC-kood 8545110010) alla kuuluvate, elektriahjudes kasutatavate grafiitelektroodide impordi puhul, mille näivtihedus on vähemalt 1,65 g/cm3 ja elektritakistus kuni 6.0 μΩ.m, ning kõnealuste elektroodide jaoks vajalike, CN koodi ex85459090 (TARIC-kood 8545909010) alla kuuluvate niplite impordi puhul, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi, nõutakse lõplikult sisse alljärgnevalt.
The amounts secured in excess of the definitive rate of countervailing duties shall be released.
Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku tasakaalustava tollimaksu määra, vabastatakse.
Where the definitive duties are higher than the provisional duties, only the amounts secured at the level of the provisional duties shall be definitively collected.
Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad.
OJ L 183, 20.5.2004, p. 35.
ELT L 183, 20.5.2004, lk 35.
Council Regulation (EC) No 1629/2004
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1629/2004,
imposing a definitive anti-dumping duty and collecting definitively the provisional duty imposed on imports of certain graphite electrode systems originating in India
millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
Having regard to Council Regulation (EC) No 384/96 of 22 December 1995 on protection against dumped imports from countries not members of the European Community [1] (the basic Regulation) and in particular Article 9 thereof,
võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), [1] eriti selle artiklit 9,
On 19 May 2004, the Commission, by Regulation (EC) No 1009/2004 [2] (the provisional Regulation), imposed a provisional anti-dumping duty on imports into the Community of certain graphite electrode systems originating in India.
mail 2004 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 1009/2004 [2] (edaspidi “ajutine määrus”) ajutise tasakaalustava tollimaksu teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide ühendusse importimise suhtes.
Subsequent to the disclosure of the essential facts and considerations on the basis of which it was decided to impose provisional anti-dumping measures, several interested parties made written submissions making their views known on the provisional findings.
Pärast seda, kui olid avaldatud olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, esitas mitu huvitatud isikut oma kirjalikud märkused, milles nad tegid teatavaks oma seisukohad esialgsete järelduste kohta.
The parties who so requested were granted an opportunity to be heard.
Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt.
All parties were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to recommend the imposition of a definitive anti-dumping duty on imports of certain graphite electrode systems originating in India and the definitive collection of the amounts secured by way of the provisional duty.
Kõigile isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtestamise kohta teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes ning ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade lõpliku sissenõudmise kohta.
They were also granted a period within which to make representations subsequent to the disclosure of the essential facts and considerations.
Lisaks anti neile võimalus esitada oma seisukoht teatava ajavahemiku jooksul pärast kõnealuste asjaolude ja kaalutluste teatavakstegemist.
The oral and written comments submitted by the interested parties were considered and, where appropriate, the findings have been modified accordingly.
Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud seisukohad vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused.
Since no new comments were received regarding the product concerned and the like product, recitals 11 to 15 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta ei ole saadud uusi märkusi, seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 11–15.
Claims made by the exporting producers
Eksportivate tootjate esitatud märkused
The two cooperating exporting producers reiterated their claim that a duty drawback adjustment on the normal value should have been granted, pursuant to Article 2(10)(b) ‘Import charges and indirect taxes’ or under Article 2(10)(k) ‘Other factors’ of the basic Regulation, for the benefits received under the Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB) on a post-export basis.
Kaks koostööd tegevat eksportivat tootjat kordasid oma väidet, et normaalväärtust oleks tulnud kohandada tagastatavate tollimaksude ulatuses algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b “Impordimaksud ja kaudsed maksud” või artikli 2 lõike 10 punkti k “Muud tegurid” alusel ekspordijärgsest imporditollimaksude hüvituskavast (DEPB-kava) saadud kasu puhul.
Pursuant to Article 2(10)(b), they claimed that at least the amount of DEPB credits used against imports of raw materials consumed in the production process of the exported product should be granted as allowance.
Artikli 2 lõike 10 punkti b alusel väitsid kõnealused tootjad, et kohandada tuleks vähemalt DEPB-kava krediiti, mida kasutati eksporditava toote tootmise käigus kasutatud tooraine impordiks.
In this regard, it should be noted that no adjustment could be granted because, as was explained in recital 25 of the provisional Regulation, the investigation showed that no direct link could be established between the DEPB credits granted and the raw materials purchased as the credits could be used against duties payable on any goods to be imported, except for capital goods and goods subject to import restrictions or prohibitions.
Sellega seoses tuleks märkida, et kohandamistaotlust ei rahuldatud, kuna vastavalt ajutise määruse põhjenduses 25 esitatud selgitusele ei näidanud uurimine otsest seost DEPB-kava krediidi ja ostetud tooraine vahel, kuna krediiti on võimalik kasutada mis tahes imporditavate kaupade tollimaksude tasumiseks, välja arvatud tootmisvahendid ning kaubad, mille suhtes kehtivad impordipiirangud või -keelud.
Moreover, even when the credits were used against imports of raw materials necessary for the production of graphite electrodes, the exporting producers could not demonstrate that these raw materials had been used for the production of the exported product.
Isegi kui krediiti kasutati grafiitelektroodide tootmiseks vajaliku tooraine imporditollimaksude tasumiseks, ei suutnud eksportivad tootjad tõendada, et kõnealust toorainet kasutati eksporditava toote tootmiseks.
In addition, the DEPB benefit was accounted for as an income and not as a negative item in the cost accounting system of the companies.
Lisaks sellele arvestati DEPB-kava krediiti äriühingute kuluarvestussüsteemides sissetulekuna ja mitte kreeditkirjetena.
Therefore, on the basis of the companies' accounting records, there was no link between the pricing of the exported goods and the DEPB income received.
Seetõttu võib äriühingu raamatupidamisdokumentidest näha, et eksporditavate toodete hindade ja DEPB-kavast saadud sissetuleku vahel ei ole seost.
Finally, no new arguments justifying the application of Article 2(10)(k) of the basic Regulation were submitted.
Lõpuks ei esitatud ühtki uut väidet, mis oleks õigustanud algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaldamist.
Therefore, these claims could not be accepted and the findings set out in recitals 25 and 26 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Seepärast ei saadud nende väidetega nõustuda ning ajutise määruse põhjendustes 25 ja 26 esitatud järeldused kinnitatakse.
Both cooperating exporting producers also reiterated their claims pursuant to Article 2(10)(d)(ii) of the basic Regulation, with regard to differences in levels of trade.
Mõlemad koostööd tegevad eksportivad tootjad kordasid samuti oma väiteid seoses kaubandustasandi erinevustega vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktile ii.
However, no new arguments were brought forward.
Ühtki uut väidet ei esitatud.
Therefore the findings set out in recitals 27 and 28 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 27 ja 28 esitatud järeldused.
The cooperating exporting producers contested the exchange rates used in the calculation of the export prices.
Koostööd tegevad eksportivad tootjad vaidlustasid ekspordihindade arvutamisel kasutatud vahetuskursid.
They claimed that the exchange rates used should be those prevailing at the date of payment instead of the date of the invoice.
Nad väitsid, et kasutada tuleks maksekuupäeval, mitte arve kuupäeval kehtivaid vahetuskursse.
Moreover, they also claimed that instead of using the average exchange rates of the month in which the invoice was issued, it would have been more accurate to use the actual daily exchange rates.
Lisaks sellele väitsid kõnealused tootjad, et arve väljaandmise kuu keskmiste vahetuskursside asemel oleks olnud õigem kasutada tegelikke päevakursse.
In this respect, it should be noted that it is the Commission's consistent practice to use exchange rates pertaining to the date of the invoice, because the price determination takes into consideration the exchanges rates at the moment of invoicing.
Sellega seoses tuleb märkida, et komisjoni väljakujunenud tavaks on kasutada arve kuupäeval kehtivaid vahetuskursse, sest hinna määramisel võetakse arvesse vahetuskursse arve esitamise hetkel.
The claim to use the exchange rates prevailing at the date of payment was therefore rejected.
Seepärast ei nõustutud väitega, et oleks tulnud kasutada maksekuupäeval kehtinud vahetuskursse.
However, it was agreed to use the actual exchange rates prevailing at the date of invoice instead of the average monthly exchange rates pertaining to that date.
Samas lepiti kokku arve kuupäeval kehtivate tegelike vahetuskursside kasutamine asjaomase kuupäeva kuu keskmiste vahetuskursside asemel.
In view of this, the dumping calculations were amended accordingly.
Seda silmas pidades muudeti vastavalt dumpinguarvutusi.
When the matter was examined, a clerical error was discovered in the provided average monthly exchange rates.
Asja uurimise käigus avastati trükiviga esitatud kuu keskmistes vahetuskurssides.
As these exchange rates were replaced by the daily exchange rates, as explained in recital 11, this error is considered to be corrected.
Põhjenduses 11 esitatud selgituse kohaselt asendati kõnealused vahetuskursid päevakurssidega, seepärast loetakse kõnealune viga parandatuks.
Dumping calculations
Dumpinguarvutused
Following the adjustments with regard to the exchange rates used, as described in recitals 10 to 12, the amount of dumping finally determined, expressed as a percentage of the CIF net free-at-Community-frontier price, is as follows:
Pärast muudatuste tegemist kasutatud vahetuskurssides vastavalt põhjendustes 10–12 esitatud selgitusele on lõplikult kindlaksmääratud dumpingumarginaal järgmine, väljendatuna protsendimäärana vabast CIF netohinnast ühenduse piiril:
In the absence of any substantially new information or argument in this particular respect, recitals 32 to 35 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Oluliselt uue teabe ja sellega seotud uute vastuväidete puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 32–35.
Following the provisional disclosure, the Indian exporters pointed to the divergence in the undercutting margin of one particular type of the product concerned, as compared with the undercutting margins of similar types.
Pärast esialgsete järelduste teatavaks tegemist osutasid India eksportijad lahknevusele teatavat tüüpi vaatlusaluse toote hinna allalöömismarginaalis, võrreldes samalaadsete tüüpide hinna allalöömismarginaalidega.
The claim was properly examined and it was found that the discrepancy was due to a mistake in the reporting of a number of credit notes and discounts of one particular Community producer.
Väidet uuriti põhjalikult ja leiti, et erinevus oli tingitud veast aruande esitamisel ühe teatava ühenduse tootja krediidi ja allahindluste kohta.
It was further found that a number of sale transactions of the Community industry used for the undercutting calculations were double counted.
Lisaks leiti, et mitmeid ühenduse tootmisharu müügitehinguid, mida kasutati hinna allalöömisega seotud arvutusteks, oli arvestatud topelt.
In view of this, the double counted transactions had to be eliminated and the undercutting calculations had to be modified accordingly.
Sellest tulenevalt tuli kõrvaldada topelt arvestatud müügitehingud ja muuta vastavalt hinna allalöömisega seotud arvutusi.
Therefore, there was no need to modify the injury indicators.
Seepärast ei olnud vajadust kahjunäitajaid muuta.
As a result, the comparison showed that during the IP the prices of the product concerned originating in India and sold in the Community undercut the Community industry's prices by between 3 % and 11 %.
Võrdlus näitas, et asjaomase Indiast pärit ja ühenduses müüdud toote hinnad lõid uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hinnad alla 3–11 % võrra.
In the absence of any substantially new information or argument in this particular respect, recitals 36 to 72 of the provisional Regulation are hereby confirmed, with the exception of recital 42 (see recitals 15 to 17 above).
Oluliselt uue teabe ja sellega seotud uute vastuväidete puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 36–72, välja arvatud põhjendus 42 (vt põhjendusi 15–17 eespool).
The Indian exporters re-iterated their argument that the establishment of a causal link between the dumped imports and the injury felt by the Community industry is based on data which would be unreliable because of the existence of a cartel up until the beginning of 1998.
India eksportijad kordasid väidet, et seos dumpinguhindadega impordi ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahel põhineb andmetel, mis ei ole 1998. aasta alguseni püsinud kartelli tõttu usaldusväärsed.
Imports from other third countries
Import muudest kolmandatest riikidest
Several interested parties submitted that the Commission should have initiated this proceeding also against imports of the like product from Japan.
Mitmed huvitatud isikud märkisid, et komisjon oleks pidanud kõnealuse menetluse algatama ka samasuguse toote impordi suhtes Jaapanist.
At the time of the initiation of the current proceeding, the Commission did not have sufficient evidence regarding injurious dumping that would have justified the initiation of a proceeding against imports originating in Japan in line with the requirements of Article 5 of the basic Regulation.
Käesoleva menetluse algatamise ajal polnud komisjonil kahjustava dumpingu kohta piisavalt tõendeid, mis oleks õigustanud menetluse algatamist Jaapanist pärit impordi suhtes vastavalt algmääruse artikli 5 nõuetele.
The information provided by certain parties after the initiation does not constitute such sufficient evidence, whether taken into account separately or together with other information available to the Commission at the time of the investigation, as no evidence of injurious dumping emanates therefrom.
Teatavate isikute poolt pärast menetluse algatamist edastatud teavet ei peeta piisavateks tõenditeks, ei eraldi ega koos uurimise käigus komisjoni käsutuses oleva teabega, kuna sellest ei nähtu tõendeid kahjustava dumpingu kohta.
For example, the evidence provided by the abovementioned parties contained only information on average domestic and export prices for Japanese graphite electrodes, without any indication as to whether these graphite electrodes actually met the parameters defining the product concerned, as set in recital 13 of the provisional Regulation.
Näiteks sisaldasid eespool nimetatud isikute edastatud tõendid teavet vaid Jaapani grafiitelektroodide keskmiste siseturu- ja ekspordihindade kohta, viitamata sellele, kas kõnealused grafiitelektroodid vastavad vaatlusaluse toote määratlemise parameetritele vastavalt ajutise määruse põhjendusele 13.
In any event, the fact that imports originating in Japan are not subject to the proceeding does not in any way alter the conclusions of the investigation regarding the existence of a causal link.
Igal juhul ei muuda asjaolu, et Jaapanist pärit impordi suhtes ei kohaldata menetlust, mingil viisil uurimise järeldusi seoses põhjusliku seose olemasoluga.
In the absence of any substantially new information or argument, recitals 73 to 93 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Oluliselt uue teabe ja uute vastuväidete puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 73–93.
An association representing users and a user company reiterated their main concern that, by excluding Indian suppliers from the Community market, the imposition of any measure would reduce overall competition on the Community market for this particular product and inevitably lead to an increase in prices.
Kasutajaid esindav ühendus ja kasutajatest äriühing kordasid oma peamist muret, et India tarnijate väljaarvamise korral ühenduse turult vähendaks mis tahes meetme kehtestamine üldist konkurentsi kõnealuse toote ühenduse turul ja viiks paratamatult hindade tõusuni.
However, as assessed under recital 103 of the provisional Regulation, the impact of any increase in the price of the like product for final customers is likely to be minimal.
Ajutise määruse põhjenduses 103 esitatud hinnangu kohaselt on samasuguse toote mis tahes hinnatõusu mõju lõpptarbijatele siiski tõenäoliselt minimaalne.
It is further recalled that the purpose of any anti-dumping measure is by no means to stop access into the Community of products from India, but rather to restore a level playing field that had been distorted by unfair trade practices.
Lisaks meenutatakse, et mis tahes dumpinguvastase meetme eesmärk ei ole takistada Indiast pärit toodete ühendusse toomist, vaid taastada võrdsed tingimused, mis olid moonutatud ebaõiglaste kaubandustavade tõttu.
In the absence of any substantially new information or argument in this particular respect, recitals 94 to 107 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Oluliselt uue teabe ja sellega seotud uute vastuväidete puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94–107.
Further to disclosure of provisional findings, several interested parties claimed that the profit level of 9,4 % deemed to represent the financial situation of the Community industry in the absence of injurious dumping from India was too high.
Pärast esialgsete järelduste teatavaks tegemist väitsid mitmed huvitatud isikud, et 9,4 %-line kasumitase, mida peeti ühenduse tootmisharu finantsolukorda väljendavaks kahjustava dumpingu puudumisel Indiast, oli liiga kõrge.
The same parties further claimed that the methodology used to arrive at this figure should be fully disclosed.
Lisaks väitsid samad isikud, et sellise tulemuse saamiseks kasutatud meetod tuleks täielikult avaldada.
As explained under recital 110 of the provisional Regulation, the profit of 9,4 % was the result of a reasoned assessment established on the basis of a number of elements, amongst which (i) the profit achieved by the Community industry in 1999, when the market share of the dumped imports was at its lowest; (ii) the market conditions at that time; and (iii) the output drawn from a database on company accounts.
Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 110 esitatud selgitusele oli 9,4 %-line kasum põhjendatud hinnangu tulemus, mille puhul võeti arvesse mitut elementi, sealhulgas i) ühenduse tootmisharu kasumit 1999. aastal, mil dumpinguhinnaga impordi turuosa oli madalaim, ii) kõnealusel ajal valitsenud turutingimusi ning iii) äriühingute raamatupidamise andmebaasist saadud tulemit.
As regards this database, it consists of company accounts data, which are first collected by national central banks of the largest industrialised countries, i.e. most of the member countries of the European Union, the United States of America and Japan, and then aggregated, by sectors, by the European Committee of Central Balance Sheet Data Offices and the European Commission.
Kõnealune andmebaas koosneb äriühingute raamatupidamisandmetest, mis kõigepealt kogutakse suuremate tööstusriikide, st enamiku Euroopa Liidu liikmesriikide, USA ja Jaapani riiklike keskpankade poolt ning seejärel koondatakse sektorite kaupa raamatupidamisandmete keskametite Euroopa komitee ja Euroopa Komisjoni poolt.
However, it is further considered that, when setting the profit that could have been achieved in the absence of dumping, due consideration has to be paid to all qualitative and quantitative elements relevant for this purpose.
Siiski tuleb märkida, et kui määratakse kindlaks kasumit, mida oleks olnud võimalik teenida dumpingu puudumisel, tuleb pöörata vajalikku tähelepanu kõikidele asjakohastele kvalitatiivsetele ja kvantitatiivsetele teguritele.
In particular, as this has been done under recital 110 of the provisional Regulation, a proper examination was made of Community industry's profit levels when the market share of dumped imports was at its lowest (i.e. 1999), and of any other causes and circumstances that might affect the representativity of the latter period.
Nimelt uuriti vastavalt ajutise määruse põhjendusele 110 põhjalikult ühenduse tootmisharu kasumitaset ajal, mil dumpinguhindadega impordi turuosa oli madalaim (st 1999. aastal), nagu ka kõiki muid põhjusi ja asjaolusid, mis võisid mõjutada kõnealuse ajavahemiku tüüpilisust.
Finally, it is noted that the product concerned is used in demanding applications and has to match strictly certain parameters, notably in terms of electrical resistance.
Lõpuks märgitakse, et vaatlusalust toodet kasutatakse nõudlikes rakendustes ja see peab rangelt vastama teatavatele parameetritele, eriti elektritakistuse osas.
This entails both a highly capital intensive manufacturing process and a not negligible amount of Research and Development costs.
See eeldab ülimalt kapitalimahukat tootmisprotsessi ja märkimisväärseid uurimis- ja arendustegevusega seotud kulusid.
The fact that only a limited number of producers in the world master this technology is a further indication that this product can certainly not be considered as a basic commodity.
Asjaolu, et sellist tehnoloogiat valdab maailmas vaid piiratud arv tootjaid, on täiendav märk sellest, et kõnealust toodet ei saa mingil juhul pidada põhitooraineks.
Taking all these circumstances and elements into account, it is definitively concluded that the profit margin that can reasonably be deemed to represent the financial situation of the Community industry in the absence of injurious dumping from India should be set at 8 % for the purpose of the calculation of the injury margin.
Võttes arvesse kõiki kõnealuseid asjaolusid ja tegureid, on jõutud lõplikule järeldusele, et kasumimarginaal, mida võib mõistlikult pidada ühenduse tootmisharu finantsolukorda esindavaks kahjuliku dumpingu puudumisel Indiast, peaks kahjumarginaali arvutamisel olema 8 %.
As a result of the above, of the findings regarding undercutting (see recitals 15 to 17 above), and due account being taken of the revision of the exchange rates (see recital 11above), injury margins were revised as follows.
Tulenevalt eespool öeldust ja hinna allalöömist käsitlevatest järeldustest (vt põhjendusi 15–17 eespool) ning võttes nõuetekohaselt arvesse vahetuskursside muutmist (vt põhjendus 11 eespool), muudetakse kahjumarginaale järgmiselt: