natgillin/translations-raw huggingface dataset:
General Electrics (GE) provided information on the markets on which it is in competition with Alstom, without commenting directly on the restructuring plan.
General Electrics (GE) edastas teavet turgude kohta, kus ta Alstom’iga konkureerib, ilma kommenteerimata otseselt restruktureerimise plaani.
Lastly, another competitor is critical of the terms and conditions under which the T&D unit was sold to Areva.
Lõpuks vaidlustab üks teine konkurent Ü&J haru Arevale loovutamise tingimused.
It is particularly concerned at the arrival of the Areva group on this new market.
Ta kardab ennekõike riikliku ettevõtte Areva saabumist sellele uuele turule.
This competitor considers that the sale was not in line with commercial practices.
See konkurent leiab, et kõnesolev loovutus ei olnud äripraktikale vastav.
In its view, Alstom was able to reduce the sale price to Areva because of the aid granted by France.
Tema arvates oleks Alstom pidanud vähendama Arevale loovutamise hinda tänu Prantsusmaa poolt määratud abile.
V. COMMENTS FROM FRANCE
V. PRANTSUSMAA KOMMENTAARID
In its reply to the initiation and extension of the formal investigation procedure, France provided information on the nine measures in respect of which the Commission had expressed doubts as to their compatibility with the common market in its decision to initiate the procedure.
Oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamisele ja laiendamisele edastas Prantsusmaa teavet uute meetmete kohta, mille osas komisjon on väljendanud oma menetluse algatamise otsuses kahtlust seoses nende kokkusobivusega ühisturuga.
The information is summarised below.
See teave on alljärgnevalt kokku võetud.
As regards measures 1, 2, 3 and 4, France argues that state assistance was necessary in order to prevent Alstom from going bankrupt and to ensure its long-term viability.
Seoses meetmetega 1, 2, 3 ja 4 juhtis Prantsusmaa tähelepanu, et riigi sekkumine oli vajalik Alstom’i pankroti vältimiseks ja tema pikaajalise elujõulisuse tagamiseks.
To back up this assertion, France provided additional information on Alstom’s situation prior to the assistance, on its restructuring plan and on the measures taken by the company, by its creditors and shareholders and by France.
Selle kinnituseks edastas Prantsusmaa lisateavet Alstom’i olukorra kohta enne kõnealust sekkumist, tema restruktureerimise plaani kohta ja ettevõtte, tema kreeditoride ja aktsionäride ning Prantsusmaa poolt võetud meetmete kohta.
This information is set out in part II of this Decision, notably the aspects relating to restructuring.
Seda teavet korratakse käesoleva otsuse II osas, nimelt selles osas, mis puudutab restruktureerimisega seotud elemente.
In its replies to the initiation and extension of the formal investigation procedure, France also included calculation of the aid given to the company and an assessment of its nature.
Vastuses ametliku uurimismenetluse algatamisele ja laiendamisele esitab Prantsusmaa ka arvestuse ettevõttele ülekantud abist ja hinnangu selle iseloomu kohta.
It should be noted that the calculations do not relate to the measures as amended in May 2004, but to those implemented or planned in August and September 2003.
Tuleb märkida, et need arvutused ei puuduta meetmeid sellistena, nagu nad olid pärast 2004. aasta mais tehtud muudatusi, vaid sellistena, nagu neid teostati või kavandati augustis ja septembris 2003.
Since the repayment term is now longer, this amount must also be considered to form part of the restructuring aid.
Arvestades, et selle tagasimaksmise tähtaeg on nüüd hilisem, peab seda summat samuti arvestama restruktureerimisabi elemendina.
On the other hand, the EUR 900 million by which measure 2 was increased under the agreement of September 2003 must be regarded in full as being rescue aid.
Vastukaaluks 900 miljonit eurot, millega seoses meedet 2 suurendati vastavalt 2003. aasta septembri kokkuleppele, tuleb käsitleda täielikult päästeabina.
These EUR 900 million were repaid to France between December 2003 and January 2004.
Need 900 miljonit eurot maksti Prantsusmaale tagasi 2003. aasta detsembri ja 2004. aasta jaanuari vahel.
This was aid in the form of liquidity, intended to prevent Alstom from immediately going out of business, and was repaid within six months of having been granted, required under the guidelines.
Tegu oli abiga likviidses vormis, mille eesmärgiks on takistada Alstom’i selleaegse tegevuse lakkamist ja mis maksti tagasi kuue kuu jooksul pärast selle ülekandmist, nagu suunised ette näevad.
France provided calculations for the former counter-guarantee covering the bonding facility of EUR 3,5 billion, taking the view that the aid should be calculated by multiplying the maximum amount of state exposure by the ‘real’ risk of the counter-guarantee being mobilised, and subtracted from this the costs paid by Alstom.
Prantsusmaa esitas arvutusi endise tagatise kohta 3,5 miljardi euro suurusele tagatud võlakirjade liinile, leides, et abi tuleks arvutada, korrutades riigi kohustuse maksimumsumma tagatise loovutamise “reaalse” riskiga, ning lahutab sellest Alstom’i poolt makstud kulud.
The real risk of the counter guarantee being mobilised derived from two factors: the risk that Alstom might not be able to honour its contracts (execution risk), and the risk that it might not be able to repay the guarantee (repayment risk).
Loovutamise reaalne risk tuleneks kahest faktorist: risk, et Alstom’il ei ole võimalik oma lepinguid täita (teostamise risk) ja risk, et ta ei suuda seda garantiid tagasi maksta (tagasimakse risk).
Conversely, the maintenance of the counter-guarantee throughout the period during which the contracts to which the bonds relate were being executed should be deemed to be restructuring aid.
Vastukaaluks tuleks selle tagatise säilitamist kogu tagatisega võlakirjadega seostuvate lepingute teostamise ajaks käsitleda restruktureerimisabina.
It should be noted that France did not provide any evaluation of the new syndicated bonding facility of EUR 8 billion which replaced that of the summer of 2003.
Tuleb märkida, et Prantsusmaa ei esitanud oma hinnangut uue 8 miljardi euro suuruse sündikaatliini kohta, mis vahetab välja 2003. aasta oma.
As regards the EUR 300 million in aid under the PSDD (measure 4), France puts the amount of state aid included in the guarantee to the CFDI at EUR 140 million, which is equivalent to 50 % of the amount of the loan granted by the CFDI, minus EUR 10 million in associated costs and expenses.
Selles osas, mis puudutab 300 miljoni euro suurust TTL abisummat (meede 4), hindab Prantsusmaa CFDI garantii sisse kuuluva riikliku abisumma 140 miljonile eurole, mis vastab 50 %-le SFCI poolt määratud laenule, miinus 10 miljoni euro eest sellega seotud kulusid ja kulutusi.
France reaffirmed that the restructuring plan will enable Alstom to become viable again in the long term.
Prantsusmaa kinnitab veelkord, et restruktureerimisplaan võimaldab Alstom’il muutuda uuesti pikaajaliselt elujõuliseks.
France also states that the divestitures carried out by Alstom and the industrial and operational restructuring measures described in part II.3 are sufficient to offset any undue distortion of competition.
Prantsusmaa kinnitab samuti, et Alstom’i poolt teostatud loovutused ja tööstusliku ning tegevusliku restruktureerimise meetmed, mida kirjeldatakse osas II 3, moodustavad piisavad kompenseerivad meetmed, vältimaks igasugust konkurentsi rikkumist.
Furthermore, France maintains that the aid measures to assist Alstom represent the minimum necessary to ensure both its short-term survival (provision of liquidity and counter-guarantee) and its long-term viability (long-term financial and industrial restructuring).
Lisaks jääb Prantsusmaa arvamuse juurde, et meetmed Alstom’i kasuks vastavad vajalikule miinimumile, tagamaks tema lühiajalise ellujäämise (likviidsed vahendid ja tagatis) ja pikaajalise elujõulisuse (pikaajaline rahaline ja tööstuslik restruktureerimine).
As far as the economic and social consequences of any insolvency of Alstom are concerned, France maintains that they would be measured in terms of the number of job losses that would result.
Seoses Alstom’i pankroti majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega jääb Prantsusmaa seisukoha juurde, et nad oleksid mõõdetavad vallandamiste hulgaga, mida see endaga kaasa tooks.
While acknowledging that some of Alstom’s activities would be taken over by other operators, France states that […] [13] would simply come to a halt, which, on top of the necessary restructuring operations in the sectors likely to remain in business (20 % according to the estimates), would mean the loss of 53600 jobs.
Nentides, et teised ettevõtted võtaksid tõesti üle teatud osa Alstom’i tegevustest, kinnitab Prantsusmaa, et […] [13] lõpetaksid lihtsalt oma tegevuse, mis, lisandudes vajalikele restruktureerimistele sektorites, mis jääksid tõenäoliselt oma tegevuse juurde (hinnatavalt 20 %), tooks endaga kaasa 53600 palgatöötaja vallandamise.
France also foresees other problems, stemming from the fact that 75 % of Alstom’s activities are carried out by subcontractors, which, it argues, would result in 112800 additional job losses.
Prantsusmaa näeb ette ka teisi probleeme, mis on seotud faktiga, et 75 % Alstom’i tegevustest on usaldatud allhankijatele, mis tähendaks tema kinnitusel veel 112800 vallandamist.
This figure would be further increased by some 50000 (indirect) job losses in the worst-hit regions.
Sellele arvule lisanduvad veel umbes 50000 (kaudset) vallandamist piirkondades, mis on kõige rohkem mõjutatud.
In France’s view, the total number of job losses to be expected in the event of insolvency would thus total 216400.
Eeldatav vallandamiste koguarv pankroti korral oleks Prantsusmaa sõnul seega 216400.
France further states that any failure of Alstom would indirectly result in […].
Prantsusmaa rõhutab veelkord, et Alstom’i pankrot võiks kaudselt tuua kaasa […].
As far as production capacity on the markets on which Alstom operates is concerned, France states that such capacity is very flexible and can easily be adjusted to demand in the medium term, even if cyclical fluctuations in demand may result in short-term overcapacity.
Selles osas, mis puudutab tootmismahtusid turgudel, kus Alstom on tegev, kinnitab Prantsusmaa, et nad on väga paindlikud ja neid võib hõlpsasti reguleerida keskmise tähtajaga nõudmisele vastavaks, isegi kui nõudmise konjunktuurilised variatsioonid võivad kaasa tuua lühiajalist ületootmist.
This is currently the case with the Power Turbo-Systems subsector.
Selline olukord on praegu Power Turbo-Systemsi allsektoris.
However, France believes that overcapacity can be reabsorbed in the medium term through workforce adjustments.
Prantsusmaa leiab siiski, et ületootmist on võimalik tõhusate ümberkorraldustega keskmise tähtajaga hajutada.
Nor is capacity considered to be a problem in the Transport sector, where production can easily be adapted to demand.
Võimsusi ei käsitleta enam probleemina transpordisektoris, kus on lihtne tootmist nõudlusele kohandada.
Lastly, in the Marine sector, and in particular in the cruise ship segment, the current crisis is regarded as temporary, given the favourable long-term growth prospects.
Lõpuks käsitletakse merelaevandussektoris, eriti kruiisilaevade harus, praegust kriisi ajutisena tänu headele pikaajalise kasvu perspektiividele.
On the question of the sale of Alstom’s T&D sector to Areva (measure 7), France provided additional information intended to show that this operation did not involve any state aid.
Seoses Alstom’i Ü&J sektori müügiga Arevale (meede 7) edastas Prantsusmaa lisateavet, mille eesmärgiks oli tõestada, et see tehing ei hõlmanud mingit riigiabi.
According to France, the agreed price was EUR 950 million, minus the consolidated net debt of the assets transferred.
Tema sõnul oli kokkulepitud hinnaks 950 miljonit eurot, miinus ülekantud varade konsolideeritud netovõlg.
Furthermore, in contrast to the other potential buyers, Areva had not requested that Alstom would remain a shareholder in respect of part of the activity transferred.
Lisaks ei nõudnud Areva, erinevalt teistest võimalikest ostjatest, et Alstom jääks aktsionäriks ühe osaga loovutatud tegevusest.
France also stated that Areva’s bid price proved to be in line with the value established in a series of valuations carried out by Alstom and Areva.
Prantsusmaa märkis ka seda, et Areva poolt pakutud müügihind osutus vastavaks väärtusele, mida märkisid mitmed Alstom’i ja Areva poolt tehtud hinnangud.
The last such valuation, dating from July 2003, indicated a price lying within a range of EUR 1 billion to EUR 1,5 billion.
Neist hindamistest viimane, teostatud 3. juulil 2003, viitas hinnale, mis asub vahemikus 1–1,5 miljardit eurot.
As far as measures 8, 9 and 10 are concerned, in its reply of 11 February 2004, France denied having provided guarantees for any of the said transactions.
Selles osas, mis puudutab meetmeid 8, 9 ja 10, eitas Prantsusmaa oma 11. veebruari 2004. aasta vastuses, nagu ta oleks andnud garantiisid ühelegi nimetatud tehingutest.
However, France admitted having provided [… ‘to’] GdF and to […] the SNCF special back-up conditions for the purchase of the ships.
Seevastu tunnistab Prantsusmaa, et ta on andnud […] GdF-le ja […] SNCF-ile “tagatiselemente” laevade ostmiseks.
Following a request from the Commission, France sent a copy of the letters in which these special back-up conditions were set out.
Komisjoni nõude peale saatis Prantsusmaa kirjade koopia, milles need “tagatiselemendid” vormistati.
In the letters, the state confirmed that if the transactions could not be carried out successfully, it would introduce a compensation procedure.
Neis kirjades kinnitas riik, et kui ettevõtmisi ei ole võimalik normaalselt lõpule viia, rakendab ta hüvitusmenetlust.
On the comments from interested parties
Huvitatud kolmandate isikute kommentaaride kohta
France notes that the comments sent by interested parties to the Commission come both from Alstom’s competitors and from its employees' unions, suppliers, customers or indeed sub-contractors.
Prantsusmaa juhib tähelepanu, et komisjonile adresseeritud kolmandate isikute kommentaarid pärinevad nii Alstom’i konkurentidelt kui ka ettevõtte palgatöötajate ametiühingutelt, tarnijatelt, klientidelt ja lisaks allhankijatelt.
It notes the unusual number of opinions that argue in favour of the measures and points out that the third parties express considerable concern at the risk which Alstom’s failure would pose for direct and indirect employment, for the continuation of current contracts, notably in terms of technology transfer, and for sub-contractors.
Ta märgib ära arvamuste erakordse arvu, mis pooldavad kõnesolevaid meetmeid ja märgib, et paljud kolmandad isikud väljendavad elavat muret seoses riskidega, mida Alstom’i kadumine põhjustaks otsestele või kaudsetele töökohtadele, seoses kehtivate lepingute jätkumisega, nimelt tehnoloogia ülekandmise mõttes, või seoses allhankijatega.
Other opinions are regarded as being neutral by France.
Teisi arvamusi peab Prantsusmaa neutraalseteks.
France observes that only two of the many interested third parties, one being Siemens, have expressed opposition to the proposed measures.
Prantsusmaa märgib, et ainult kaks paljudest huvitatud kolmandatest isikutest, nagu näiteks Siemens, väljendasid oma vastuseisu kavandatavatele meetmetele.
France disputes the claims made by Siemens, which considers in particular that Alstom’s Transport sector might be showing signs of weakness.
Prantsusmaa vaidlustab Siemensi väited, kes leiab, et Alstom võiks eriti transpordisektoris näidata nõrkuse märke.
It states that the decline in the operating margin of that sector was due solely to Alstom’s ad hoc difficulties and that the profitability outlook up to 2005/2006 is wholly favourable.
Ta märgib, et nimetatud sektori tulude langus oli seotud ainult Alstom’i konkreetsete raskustega ja et kasumiperspektiivid aastateks 2005/2006 on täiesti soodsad.
Furthermore, Siemens takes the view that there is overcapacity in the rail sector as a whole, whereas the other interested third party takes the view that such overcapacity applies only to the rolling stock segment.
Siemens leiab muuseas, et raudteesektoris tervikuna esineb ületootmist, samas kui üks teine huvitatud kolmas isik arvab, et see ületootmine puudutab ainult veeremite osa.
In both cases, France disputes the assessment and notes in particular that the site closures which it has undertaken relate only to specific local overcapacity.
Mõlemal juhul vaidlustab Prantsusmaa selle hinnangu ja märgib ennekõike, et objektide sulgemised, mida ta on teostanud, vastavad ainult konkreetsele kohalikule ületootmisele.
In addition, France points out that Alstom is continuing its restructuring efforts.
Lisaks täpsustab Prantsusmaa, et Alstom jätkab oma restruktureerimisalaseid jõupingutusi.
As regards the Power sector, France stresses the advanced technology which Alstom possesses.
Seoses energiasektoriga rõhutab Prantsusmaa Alstom’i omanduses olevat tipptehnoloogiat.
It explains that the decline in margins pointed to by Siemens between 1999 and 2003 is linked to major, but ad hoc, technical problems with the GT24 and GT26 gas turbines, problems which have now been solved.
Ta selgitab, et Siemensi osutatud tulu kahanemine aastatel 1999–2003 oli seotud konkreetsete tehniliste probleemidega, mis on seletatavad ja mis olid seotud gaasiturbiinidega GT24 ja GT26 ning on praeguseks lahendatud.
France also points out that the Power Turbo-Systems subsector does not present any structural problem, contrary to what Siemens claims.
Prantsusmaa täpsustab muuhulgas, et Power Turbo-Systemsi allsektoris ei esine struktuurilist probleemi, vastupidiselt sellele, mida väidab Siemens.
It also points out that considerable capacity reductions have been undertaken in that sector following the selling-off of the Industrial Turbines business to Siemens and the T&D business to Areva and that it is pursuing its restructuring efforts.
Lisaks tuletab ta meelde, et selles sektoris viidi läbi märkimisväärseid võimsuse vähendamisi seoses tööstuslike turbiinide tegevuse loovutamisega Siemensile ja Ü&J loovutamisega Arevale ning et ta jätkab oma restruktureerimisalaseid jõupingutusi.
One of the third parties points out the major importance of contract bonds in the transport sector and is sharply critical of the bank guarantees obtained by Alstom as a result of the counter-guarantee granted by the state.
Üks kolmandatest osapooltest tuletab oma märkustes meelde tagatud võlakirjade märkimisväärset tähtsust transpordisektoris ja vaidlustab karmilt pangagarantiid, mille Alstom sai tänu riigi poolt antud tagatisele.
France points out in this respect that the guarantees were used in line with the historical needs of the group and that Alstom's bonding practice has not changed since the aid was granted.
Prantsusmaa tuletab sellega seoses meelde, et garantiisid kasutati vastavalt ettevõtte ajaloolistele vajadustele ja Alstom’ile tagatiste andmise praktikat ei muudetud pärast kõnesolevate abide määramist.
It states that the third party's proposal regarding the granting of guarantees by sector is not feasible given the financial structure of groups such as Alstom, GE and Siemens.
Ta täpsustab, et kolmandate isikute ettepanek seoses garantiide andmisega sektorite kaupa ei ole mõeldav Alstom’i, GE või isegi Siemensi tüüpi ettevõtete finantsstruktuuri tõttu.
France also disputes Siemens's comments doubting the effectiveness of Alstom's restructuring plan and doubting the group's chances of becoming viable again.
Prantsusmaa vaidlustab samuti Siemensi kommentaarid, mis seavad küsimuse alla Alstom’i restruktureerimisplaani efektiivsuse ja väljendavad kahtlust seoses ettevõtte elujõulisuse taastamisega.
It is also critical of Siemen's comments on the undue distortions of competition that might result from the measures and is therefore against any additional divestiture suggested by Siemens to offset such effects.
Ta kritiseerib muuhulgas Siemensi kommentaare, mis puudutavad konkurentsi rikkumist, mis võiks tekkida kõnealuste meetmete tõttu, ja väljendab vastuseisu seoses igasuguste Siemensi poolt väljapakutud uute loovutustega.
Lastly, France is opposed to any request for the opening-up of intellectual property rights called for by the other third party regarding the TGV and/or signalling.
Prantsusmaa väljendab vastuseisu kiirrongidega ja/või signalisatsiooniga seotud intellektuaalse omandi õiguste avamisega, mida pakkus välja üks muudest kolmandatest isikutest.
A third interested party expressed an unfavourable opinion, but only as regards the T&D branch, which, in its opinion, is faced with structural overcapacity.
Kolmas huvitatud isik väljendas ebasoodsat arvamust, kuid ainult seoses Ü&J haruga, mis kannatab tema arvates struktuurilise ületootmise all.
It is also critical of the conditions under which the T&D branch was sold to Areva.
Ta vaidlustab samuti tingimused, mille alusel see tegevusharu Arevale loovutati.
France points out, firstly, that Alstom is no longer active in the relevant branch and, secondly, that it has provided evidence that the sale to Areva did not involve any elements of state aid.
Prantsusmaa märgib teiselt poolt, et Alstom ei tegutse enam kõnealusel alal ja teiselt poolt, et ta on tootnud asjakohaseid elemente, mis põhjendab seda, et Arevale loovutamine ei sisalda riigiabi elemente.
Commitments given by France and the company
Prantsusmaa ja ettevõtte kohustused
In France's letter of 26 May 2004 to the Commission, France undertook that Alstom would conclude one or more industrial partnerships, within a period of four years.
Prantsusmaa 26. mai 2004. aasta kirjaga komisjonile võttis Prantsusmaa endale kohustuse, et Alstom sõlmib nelja aasta jooksul üks või mitu tööstuslikku partnerlust.
The partnerships will relate to significant parts of Alstom's business.
Need partnerlused hõlmaksid märkimisväärseid osi Alstom’i tegevusest.
The partnerships will not, without prior Commission approval, relate to undertakings controlled de jure or de facto, individually or jointly, by the state.
Ilma komisjoni eelneva kokkuleppeta ei puuduta need partnerlused riigi poolt kontrollitud ettevõtteid, de jure või de facto, individuaalselt või ühiselt.
France also undertakes that a joint venture, in which Alstom will retain joint control and will hold a maximum of 50 % of the capital, will be set up with a partner to cover Alstom's ‘Hydro Power’ business [14] (in 2002/2003, turnover of EUR 879 million and workforce of 4680).
Lisaks võtab Prantsusmaa endale kohustuse, et ühisettevõte, milles Alstom säilitab ühise kontrolli ja hoiab enda käes vähemalt 50 % kapitalist, luuakse ühe partneriga seoses Alstom’i tegevusega “Hydro Power” [14] (aastatel 2002/2003 käive 879 miljonit eurot ja 4680 töötajat).
This transaction will be completed within a period of […].
See operatsioon teostatakse täielikult tähtajaks […].
France also undertakes to withdrawn from Alstom's capital within 12 months of Alstom obtaining an investment grade rating.
Prantsusmaa kohustub loobuma Alstom’i kapitalist kaheteistkümne kuu jooksul pärast seda, kui Alstom saab reitingu “investment grade”.
France undertakes that Alstom will divest itself of some of its activities in the energy and transport fields.
Prantsusmaa võtab endale kohustuse, et Alstom loovutab mitmed tegevused energia ja transpordi valdkonnas.
The divestitures include the freight locomotive business in Valencia (in 2002/2003, turnover of EUR 92 million and workforce of 380), all of the Transport sector's activities in Australia and New Zealand (in 2003/2004, turnover of EUR 227 million and workforce of 2172), and industrial boiler activities [15] (in 2003/2004, turnover of EUR 442 million).
Tegemist on kaubarongivedurite tehasega Valencias (aastatel 2002/2003 käibega 92 miljonit eurot ja 380 töötajaga), transpordisektori tegevustega Austraalias ja Uus-Meremaal (aastatel 2003/2004 käive 227 miljonit eurot ja 2172 töötajat) ning tegevusega tööstuslike boilerite valdkonnas [15] (aastatel 2003/2004 käive 442 miljonit eurot).
Each of these divestitures will be carried out within a period of […].
Igaüks neist loovutustest teostatakse tähtajaga […].