natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mr Mario MAGNANI, ‘consigliere provinciale della Provincia autonoma di Trento’ (Provincial Councillor from the Autonomous Province of Trento), is appointed an alternate member of the Committee of the Regions for the remainder of the term of office, which runs until 25 January 2006.
Mario MAGNANI, consigliere provinciale della Provincia autonoma di Trento (Trente autonoomse maakonna maakonnanõunik) nimetatakse regioonide komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2006.
appointing a German alternate member of the Committee of the Regions
regioonide komitee Saksamaa asendusliikme ametisse nimetamise kohta
A seat as an alternate member of the Committee of the Regions has become vacant following the resignation of Mr Karsten NEUMANN, notified to the Council on 21 December 2004,
Regioonide komitees on vabanenud asendusliikme koht seoses Karsten NEUMANN tagasiastumisega, millest nõukogu teavitati 21. detsembril 2004,
Ms Barbara BORCHARDT, member of the Parliament of Mecklenburg-Western Pomerania (Mitglied des Landtags Mecklenburg-Vorpommern), is hereby appointed an alternate member of the Committee of the Regions for the remainder of the term of office, which runs until 25 January 2006.
Barbara BORCHARDT, Mitglied des Landtags Mecklenburg-Vorpommern (Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa parlamendiliige) nimetatakse regioonide komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2006.
establishing a network group for the exchange and coordination of information concerning coexistence of genetically modified, conventional and organic crops
millega luuakse võrkude rühm geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllunduskultuuride samaaegset viljelemist käsitleva teabe vahetamiseks ja kooskõlastamiseks
In its Recommendation 2003/556/EC of 23 July 2003 on guidelines for the development of national strategies and best practices to ensure the coexistence of genetically modified crops with conventional and organic farming [1], the Commission expressed itself in favour of an approach that would leave it up to Member States to develop and implement management measures for coexistence.
Komisjon pooldas oma 23. juuli 2003. aasta soovituses 2003/556/EÜ (geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllunduskultuuride samaaegse viljelemise tagamist käsitlevate riiklike strateegiate ja heade tavade arendamise suuniste kohta) [1] lähenemisviisi, mis võimaldab liikmesriikidel endal arendada ja rakendada samaaegse viljelemisega seotud korraldusmeetmeid.
In this respect, the Commission announced its aim to facilitate the exchange of information about ongoing and planned research projects at national and Community level.
Sellega seoses avalikustas komisjon oma eesmärgi, hõlbustada siseriiklikul ja ühenduse tasandil käimasolevate ja kavandatud teadusuuringute projektidega seotud teabevahetust.
Pursuant to Article 26a of Directive 2001/18/EC of the European Parliament and of the Council of 12 March 2001 on the deliberate release into the environment of genetically modified organisms and repealing Council Directive 90/220/EEC [2], the Commission is to gather and coordinate information based on studies at Community and national level, and to observe the developments regarding coexistence in the Member States.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) [2] artikli 26a kohaselt kogub ja kooskõlastab komisjon nii ühenduse kui ka siseriiklikul tasandil korraldatud uuringute tulemusena saadud teavet ja jälgib liikmesriikides samaaegse viljelemisega seotud arengut.
For the purpose of these tasks, the Commission should establish a forum, for exchange between Member States of information on results of scientific studies as well as on best practices developed within national strategies for coexistence.
Nende ülesannete täitmiseks peab komisjon moodustama liikmesriikide vahelise teadusuuringute tulemusi ning samaaegse viljelemisega seotud siseriiklike strateegiate raames arendatavaid häid tavasid hõlmava teabevahetuse foorumi.
It is essential that the Commission has the possibility to organise working group meetings open to national and other experts, where necessary.
On oluline, et vajaduse korral on komisjonil võimalus korraldada riiklikele ja muudele ekspertidele avatud töörühmade kohtumisi.
It is therefore appropriate to establish a network group to assist the Commission in the field of coexistence (abbreviated as COEX-NET),
Seepärast on asjakohane moodustada komisjoni samaaegse viljelemisega seotud valdkonnas abistav võrkude rühm (lühend COEX-NET),
A network group for exchange and coordination of information on scientific studies and best practices developed in the field of coexistence of cultivation of different types of genetically modified, conventional and organic crops, hereinafter referred to as ‘the group’, is hereby established and attached to the Commission.
Luuakse ja liidetakse komisjoniga võrkude rühm geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllunduskultuuride samaaegset viljelemist käsitlevate teadusuuringute ning heade tavade arendamisega seotud teabevahetuseks ja kooskõlastamiseks (edaspidi “rühm”).
The group shall be composed of national experts appointed by the Member States and shall be chaired by a representative of the Commission.
Rühm moodustatakse liikmesriikide määratud riiklikest ekspertidest ning selle eesistujaks on komisjoni esindaja.
The Commission’s representative may invite other experts to participate in the meetings and the work of the group.
Komisjoni esindaja võib kutsuda muid eksperte osalema rühma kohtumistel ja töös.
The Commission shall provide secretarial support for the meetings and work of the group.
Komisjon tagab koosolekuteks ja rühma tööks sekretariaaditeenused.
The group shall meet at the premises of the Commission, according to the arrangements and timetable set by the Commission.
Rühma kohtumised toimuvad vastavalt komisjoni määratud korrale ja ajakavale komisjoni tööruumides.
Expenses incurred by the experts participating in the meetings pursuant to Article 2 shall be reimbursed by the Commission in conformity with its rules for the reimbursement of travel expenses, subsistence allowances and other expenses, subject to paragraphs 2 and 3.
Komisjon hüvitab vastavalt artiklile 2 ekspertidele kohtumistel osalemisega seotud kulud kooskõlas sõidukulude, päevarahade ja muude kulude hüvitamist käsitlevate eeskirjade lõigetega 2 ja 3.
Experts appointed by the Member States shall receive reimbursement of travel expenses and experts invited by the Commission shall receive reimbursement of travel expenses and subsistence allowances.
Liikmesriikide määratud ekspertidele hüvitatakse sõidukulud ja komisjoni kutsutud ekspertidele sõidukulud ning päevarahad.
For experts appointed by the Member States, the reimbursement of expenses shall be limited to one participant per Member State.
Liikmesriikide määratud ekspertide puhul hüvitatakse kulud ainult ühele osalejale iga liikmesriigi kohta.
The experts shall receive no compensation for the services they render.
Ekspertidele nende osutatud teenuste eest hüvitist ei maksta.
The experts participating in the group shall be independent of industry, commercial and business or other conflicting interests.
Rühma kuuluvad eksperdid on sõltumatud tööstusest, kaubandusest ja ettevõtlusest või muudest vastuolulistest huvidest.
Without prejudice to the provisions of Article 287 of the Treaty, the experts shall be obliged not to divulge information coming to their knowledge as a result of the work of the group, where the Commission’s representative informs them that the material is of a confidential nature.
Ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 287 kohaldamist, ei tohi eksperdid avalikustada neile rühma tegevuse käigus teatavaks saanud teavet, kui komisjoni esindaja on neile teatanud, et materjal on konfidentsiaalset laadi.
OJ L 189, 29.7.2003, p. 36.
ELT L 189, 29.7.2003, lk 36.
Regulation as last amended by Regulation (EC) No 1830/2003 (OJ L 268, 18.10.2003, p. 24).
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).
on the implementation of survey programmes for avian influenza in poultry and wild birds to be carried out in the Member States
liikmesriikides kodu- ja metslindudel klassikalise lindude katku avastamiseks läbiviidavate uuringute kavade rakendamise kohta
(notified under document number C(2005) 1827)
(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1827 all)
Having regard to Council Decision 90/424/EEC of 26 June 1990 on expenditure in the veterinary field [1] and in particular Article 20 thereof,
võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, [1] eriti selle artiklit 20,
Decision 90/424/EEC provides for a Community financial contribution for the undertaking of technical and scientific measures necessary for the development of Community veterinary legislation and for veterinary education and training.
Otsuses 90/424/EMÜ sätestatakse, et ühendus toetab rahaliselt ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide väljatöötamiseks ning veterinaarhariduse ja -koolituse arenguks vajalikke tehnilisi ja teaduslikke meetmeid.
The Scientific Committee on Animal Health and Animal Welfare in a report of 27 June 2000 recommended that surveys be carried out on poultry flocks and wild birds for avian influenza, in particular to determine the prevalence of infections with avian influenza virus subtypes H5 and H7.
Loomade tervishoiu ja heaolu teaduskomitee soovitas oma 27. juuni 2000. aasta aruandes viia läbi uuringud klassikalise lindude katku avastamiseks kodu- ja metslindude hulgas, eelkõige selleks, et määrata kindlaks klassikalise lindude katku viiruse alatüüpide H5 ja H7 levimus.
Council Directive 92/40/EEC of 19 May 1992 introducing Community measures for the control of avian influenza [2] defines Community control measures to be applied in the event of an outbreak of avian influenza in poultry.
Nõukogu 19. mai 1992. aasta direktiivis 92/40/EMÜ, millega kehtestatakse klassikalise lindude katku tõrjemeetmed, [2] määratletakse ühenduse tõrjemeetmed, mida kohaldatakse klassikalise lindude katku puhangu korral kodulindude seas.
However, it does not provide for regular surveys of that disease in poultry and wild birds.
Samas ei sätestata selles korrapäraste uuringute läbiviimise kohustust kõnealuse haiguse uurimiseks kodu- ja metslindudel.
Accordingly, Commission Decisions 2002/649/EC [3] and 2004/111/EC [4] provided for the submission of surveillance programmes concerning avian influenza by the Member States to the Commission.
Sellest tulenevalt sätestati komisjoni otsustes 2002/649/EÜ [3] ja 2004/111/EÜ [4] liikmesriikide kohustus esitada komisjonile klassikalist lindude katku käsitlevad seirekavad.
Commission Decisions 2002/673/EC [5] and 2004/630/EC [6] approved programmes submitted by the Member States for surveys of avian influenza in poultry and wild birds for the periods specified in those programmes.
Komisjoni otsustega 2002/673/EÜ [5] ja 2004/630/EÜ [6] kiideti heaks kavad, mille liikmesriigid esitasid kodu- ja metslindudel klassikalise lindude katku avastamiseks läbiviidavate uuringute kohta kõnealustes kavades täpsustatud ajavahemikel.
During those surveys, the presence of different subtypes of H5 and H7 avian influenza viruses has been detected in several Member States.
Nimetatud uuringutega on mitmes liikmesriigis tuvastatud klassikalise lindude katku viiruse eri alatüüpide H5 ja H7 esinemine.
Although the current prevalence of avian influenza viruses can be considered rather low, it is important to continue and to improve the surveillance so as to better understand the epidemiology of the low pathogenic avian influenza viruses and prevent that viruses do not circulate unnoticed in the poultry population.
Kuigi klassikalise lindude katku viiruste levimust võib praegu pidada üsna väikeseks, on seire jätkamine ja parandamine väga oluline selleks, et tunda paremini madala patogeensusega klassikalise lindude katku viiruseid ning tõkestada viiruste märkamatut levikut kodulindude populatsiooni hulgas.
The results of the surveys carried out in the Member States have proven to be very useful in monitoring the presence of avian influenza virus subtypes that could present a substantial risk if they mutated into a more virulent form.
Liikmesriikide uuringute tulemused on osutunud väga kasulikuks selliste klassikalise lindude katku viiruse alatüüpide esinemise seires, mis virulentsemaks vormiks muteerumise korral kujutavad tõsist ohtu.
Taking into account the results obtained and the current disease situation in the Community, it is appropriate to increase the total amount of Community contribution to ensure increased surveillance.
Võttes arvesse saadud tulemusi ja haigestumise praegust olukorda ühenduses, on asjakohane suurendada ühenduse poolt antavat toetust täiendava seire tagamiseks.
Accordingly, Member States should submit their programmes for surveys for avian influenza to the Commission for approval so that the financial assistance by the Community may be granted.
Seoses eelnevaga peaksid liikmesriigid esitama komisjonile heakskiitmiseks klassikalise lindude katku uuringukavad, et ühendus saaks anda rahalist abi.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Standing Committee of the Food Chain and Animal Health,
Käesoleva otsusega kehtestatavad meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,
By 30 June 2005, Member States shall submit for approval to the Commission programmes for the implementation of surveys for avian influenza in poultry and wild birds in accordance with the Annex.
Liikmesriigid esitavad 30. juuniks 2005 komisjonile heakskiitmiseks kodu- ja metslindudel läbiviidavate klassikalise lindude katku uuringute kavad vastavalt lisale.
The Community’s financial contribution towards the measures provided for in Article 1 shall be at the rate of 50 % of the costs incurred in Member States up to a maximum of EUR 1200000 for the Member States in total.
Artiklis 1 sätestatud meetme toetuseks hüvitab ühendus liikmesriigi kuludest 50 %, toetades liikmesriike kokku maksimaalselt 1200000 euro ulatuses.
The maximum amounts of the testing costs to be reimbursed shall not exceed:
Testide tegemise kulud hüvitatakse maksimaalselt järgmistes määrades:
ELISA test EUR 1 per test;
ELISA-test 1 euro testi kohta;
agar gel immune diffusion test EUR 0,6 per test;
agar-geeli immuundifusioontest 0,6 eurot testi kohta;
HI test for H5/H7 EUR 4 per test;
HI-test H5/H7 tuvastamiseks 4 eurot testi kohta;
virus isolation test EUR 30 per test.
viirusisolatsiooni test 30 eurot testi kohta.
OJ L 213, 9.8.2002, p. 38.
EÜT L 213, 9.8.2002, lk 38.
OJ L 228, 24.8.2002, p 27.
EÜT L 228, 24.8.2002, lk 27.
Decision as amended by Decision 2003/21/EC (OJ L 8, 14.1.2003, p. 37).
Otsust on muudetud otsusega 2003/21/EÜ (EÜT L 8, 14.1.2003, lk 37).
Decision as amended by Decision 2004/679/EC (OJ L 310, 7.10.2004, p. 75).
Otsust on muudetud otsusega 2004/679/EÜ (ELT L 310, 7.10.2004, lk 75).
Programmes for surveillance of avian influenza in poultry and wild birds to be carried out in the Member States in 2005 and 2006
ja 2006. aastal liikmesriikides teostatavad kodu- ja metslindudel esineva klassikalise lindude katku seire kavad
To estimate the prevalence of infections with avian influenza virus subtypes H5 and H7 in different species of poultry by repeating previous screening exercises provided for in Decisions 2004/111/EC and 2004/630/EC in a modified, more targeted manner.
Hinnata klassikalise lindude katku viiruse alatüüpide H5 ja H7 levimust eri kodulinnuliikidel, korrates otsustes 2004/111/EÜ ja 2004/630/EÜ sätestatud sõeluuringuid muudetud ja sihipärasemal viisil.
To continue surveillance for avian influenza on a voluntary basis in wild birds.
Jätkata vabatahtlikku seiret klassikalise lindude katku esinemise üle metslindudel.
The outcome of such surveillance should further provide valuable information for an early warning system of strains that may be introduced into poultry flocks from wild birds.
Seire tulemused peaksid andma varajase hoiatamise süsteemi jaoks väärtuslikku teavet viirusetüvede kohta, mis võivad metslindudelt kanduda kodulindudele.
To contribute to the knowledge on the threats of avian influenza to animal health from wildlife.
Hankida teadmisi ohu kohta, mida metslindudel esinev klassikaline lindude katk kujutab loomade tervisele.
To foster the connection and integration of human and veterinary networks for influenza surveillance.
Edendada inimeste ja loomade gripiseirevõrkude ühendamist ja integreerimist.
GENERAL REQUIREMENTS AND CRITERIA FOR SURVEYS IN POULTRY
KODULINDUDE UURINGUTELE ESITATAVAD ÜLDNÕUDED JA KRITEERIUMID
Sampling shall cover a period appropriate to production periods for each poultry category as required.
Proovid võetakse iga kodulinnuliigi tootmisperioodile vastaval ajavahemikul.
For example, in many Member States a large slaughter of poultry (in particular turkeys and geese) takes place around Christmas.
Näiteks paljudes liikmesriikides tapetakse hulgaliselt kodulinde (eriti kalkuneid ja hanesid) jõulude ajal.
Sampling shall not extend beyond 31 January 2006.
Viimane proovide võtmise tähtpäev on 31. jaanuar 2006.
31 March 2006 shall be the date for the submission of the final survey results.
Lõplike uuringutulemuste esitamise tähtpäev on 31. märts 2006.
Testing of samples shall be carried out at national laboratories for avian influenza (NL) in Member States or by other laboratories authorised by the competent authorities and under the control of the NL.
Liikmesriigid analüüsivad proove klassikalise lindude katku riiklikes laborites või muudes laborites, mille on kiitnud heaks pädevad ametiasutused ja mis alluvad riiklike laborite kontrollile.
All results (both serological and virological) shall be sent to the Community Reference Laboratory (CRL) for collation.
Kõik tulemused (nii seroloogilised kui ka viroloogilised) saadetakse võrdlemiseks ühenduse tugilaborile.
Antigens for use in the survey shall be supplied to NL’s by the CRL to ensure uniformity.
Ühtsuse kindlustamiseks edastab ühenduse tugilabor riiklikele laboritele uuringus kasutatavad antigeenid.
All avian influenza (AI) virus isolates shall be submitted to the CRL in accordance with Community legislation.
Kõik klassikalise lindude katku viiruse isolaadid tuleb esitada ühenduse tugilaborile kooskõlas ühenduse õigusaktidega.
Viruses of H5/H7 subtype shall be submitted without delay and shall be subjected to the standard characterisation tests (nucleotide sequencing/IVPI) according to Directive 92/40/EEC.
Viiruse alatüüpide H5 ja H7 puhul esitatakse isolaadid viivitamatult ning nende suhtes viiakse vastavalt ühenduse direktiivile 92/40/EMÜ läbi standardne identifitseerimiskatse (nukleotiidide järjestusmääramine/intravenoosne patogeensuse indeks).
In addition, the CRL shall require that H5 or H7 positive sera collected from anseriformes be submitted ‘blind’ in order that an archive be established to facilitate future test development.
Lisaks nõuab ühenduse tugilabor, et hanelistelt saadud alatüüpide H5 või H7 positiivsed seerumid esitatakse anonüümselt, et luua arhiiv tulevaste katsete väljatöötamise hõlbustamiseks.
All positive findings shall be retrospectively investigated at the holding and the conclusions of this investigation shall be reported to the Commission and the CRL.
Kõiki positiivseid leide uuritakse põllumajandusettevõttes retrospektiivselt ning komisjonile ja ühenduse tugilaborile esitatakse aruanne kõnealuse uuringu tulemuste kohta.
Specific protocols to accompany the sending of material to the CRL and reporting tables for collection of survey data shall be provided by the CRL.
Konkreetsed protokollid, mis peavad olema kaasas ühenduse tugilaborile saadetava materjaliga, ja uuringuandmete kogumiseks ette nähtud aruandlustabelid saab ühenduse tugilaborilt.
The tables provided shall be used to submit results in a single document.
Nimetatud tabeleid kasutatakse tulemuste esitamiseks ühes dokumendis.
Blood samples for serological examination shall be collected from all species of poultry including those reared in free-range systems, from at least 5 to 10 birds (except ducks geese and quail) per holding, and from the different sheds, if more than one shed is present on a holding.
Iga kodulinnuliigi puhul, sealhulgas ka vabapidamise tingimustes kasvatatud kodulindude puhul, kogutakse seroloogilisteks uuringuteks ettenähtud vereproovid vähemalt 5–10 linnult (välja arvatud partidelt, hanedelt ja vuttidelt) põllumajandusettevõtte kohta ning eri lindlatest, kui viimaseid on põllumajandusettevõttes mitu.
Sampling shall be stratified throughout the territory of the whole Member State, so that samples can be considered as representative for the whole of the Member State, taking into account:
Et proove saaks lugeda kogu liikmesriigi suhtes representatiivseteks, tuleb neid võtta kõigist tema osadest kihtvalimina, võttes arvesse järgmist:
the number of holdings to be sampled (excluding ducks, geese and turkeys); that number shall be defined so as to ensure the identification of at least one infected holding if the prevalence of infected holdings is at least 5 %, with a 95 % confidence interval; (see table 1) and
proovivõtuga hõlmatavate põllumajandusettevõtete arv (välja arvatud partide, hanede ja kalkunite puhul); kõnealune arv määratakse kindlaks viisil, mis tagab vähemalt ühe nakatunud põllumajandusettevõtte avastamise, kui nakatunud põllumajandusettevõtete levimus on vähemalt 5 % ja usaldusvahemik 95 % (vt tabelit 1) ning
the number of birds sampled from each holding shall be defined so as to ensure 95 % probability of identifying at least one positive bird if the prevalence of sero-positive birds is ≥ 30 %.
proovivõtuga hõlmatavate lindude arv igas põllumajandusettevõttes määratakse kindlaks viisil, et vähemalt ühe nakatunud linnu avastamise tõenäosus on 95 %, kui seroloogiliselt positiivsete lindude levimus on ≥ 30 %.
The sampling design shall also consider:
Valimi kavandamisel võetakse lisaks arvesse järgmist:
The types of production and their specific risks, shall be targeted to free range production and outdoor keeping plus taking into account other factors such as multi-age, use of surface water, a relatively longer life span, the presence of more than one species on the holding or other relevant factors.
tootmisliigid ja nendele eriomased ohud, pidades silmas eelkõige vabapidamist ja välitingimustes pidamist, samuti teisi tegureid, nagu eri vanuses lindude pidamine, pinnavee kasutamine, lindude suhteliselt kõrge eluiga, mitme linnuliigi pidamine põllumajandusettevõttes või muud asjakohased tegurid;
The number of turkey, duck and goose holdings to be sampled shall be defined to ensure the identification of at least one infected holding if the prevalence of infected holdings is at least 5 %, with a 99 % confidence interval (see table 2).
proovivõtuga hõlmatavate kalkuneid, parte ja hanesid pidavate põllumajandusettevõtete arv määratakse kindlaks viisil, mis tagab vähemalt ühe nakatunud lindudega ettevõtte avastamise, kui nakatunud lindudega ettevõtete levimus on vähemalt 5 % ja usaldusvahemik 99 % (vt tabelit 2);
Where significant number of holdings producing ratites and quails are present in a Member State they shall be included in the programme.
kui liikmesriigis on märkimisväärsel hulgal silerinnalisi linde ja vutte kasvatavaid põllumajandusettevõtteid, kaasatakse need kõnealusesse kavasse.
With regard to quails only adult (or laying) breeders shall be sampled.
Vuttide puhul võetakse proove ainult täiskasvanud (või munevatelt) lindudelt;
The time period for sampling shall coincide with seasonal production.
proovide võtmine ajastatakse tootmise hooajale.
However, where appropriate, sampling can be adapted to other identified periods at local level, during which time the presence of other poultry hosts on a holding might pose a greater risk for disease introduction.
Samas võib proove vajaduse korral võtta muul kohalikul tasandil kindlaksmääratud ajal, mil muude peremeeskodulindude viibimine põllumajandusettevõttes võib suurendada haigestumisohtu;