natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 27 September 1993 the THA decided not to avail itself of the securities put up by the company in support of the guarantees under measure 4.
septembril 1993 otsustas THA mitte loobuda tagatistest, mille ettevõte oli andnud 4. meetme garantiide toetamiseks.
On 18 July 1994 the THA, or its successor the BvS, relinquished its legal right to take possession of the land.
juulil 1994 loobus THA või õigemini tema õigusjärglane BvS oma seaduslikust õigusest võtta üle maa valdamine.
According to Germany, this would have meant compensating other creditors and hence additional costs.
Saksamaa sõnul oleks see tähendanud teistele võlausaldajatele hüvitise maksmist ja seega lisakulusid.
Financial measures in favour of KAHLA II
KAHLA II kasuks rakendatud finantsmeetmed
The following financial measures were granted by the public authorities to Kahla II from the time of its creation until 1999 (amounts in DEM million):
Ametivõimud rakendasid Kahla II kasuks selle asutamisest kuni 1999. aastani järgmisi finantsmeetmeid (summad on antud miljonites Saksa markades):
Measures in favour of Kahla II
Kahla II kasuks rakendatud meetmed
Measures 1994-1996
1994.–1996. aastal rakendatud meetmed
Participation
Osalus
Shareholder loan
Osanike laen
90 % guarantee on loans (16, 18-22)
laenu tagamine 90% ulatuses (16, 18–22)
90 % guarantee on a loan of DEM 6,5 million from a private bank
Erapangalt saadud 6,5 miljoni Saksa marga suuruse laenu tagamine 90% ulatuses
SME investment security grant
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete investeeringute tagamise toetus
Deutsche Ausgleichsbank (DtA) – equity loan scheme (DTA-Eigenkapitalhilfe)
Deutsche Ausgleichsbank (DtA) – omakapitalilaenu programm (DTA–Eigenkapitalhilfe)
ERP business start-up scheme (ERP-Existenzgründung)
ERP tegevuse alustamise programm (ERP–Existenzgründung)
ERP reconstruction programme (ERP—Aufbau)
ERP rekonstrueerimis-programm (ERP–Aufbau)
Loan 1
Laen 1
Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) small business scheme (KfW-Mittelstand)
Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) väikeettevõtete programm (KfW–Mittelstand)
DtA environment scheme (DtA-Umwelt)
DtA keskkonnaprogramm (DtA–Umwelt)
ERP energy saving scheme (ERP-Energiespar)
ERP energia säästmise programm (ERP–Energiespar)
ERP reconstruction programme (ERP-Aufbau)
ERP rekonstrueerimis-programm (ERP–Aufbau)
Loan 2
Laen 2
90 % guarantee on a loan of DM 1 million from a private bank
Erapangalt saadud ühe miljoni Saksa marga suuruse laenu tagamine 90% ulatuses
Labour Office
Tööhõiveamet
Employment Promotion Act grants
Toetused tööhõive edendamise seaduse alusel
Various grants
Mitmesugused toetused
Measures from 1997 onwards
Alates 1997. aastast rakendatud meetmed
90 % guarantee on a loan of DM 2,32 million from a private bank
Erapangalt saadud 2,32 miljoni Saksa marga suuruse laenu tagamine 90% ulatuses
Special depreciation
Erikulum
Measure 11: In March 1994 TIB took a 49 % stake in Kahla II for DEM 1,975 million.
meede: 1994. aasta märtsis omandas TIB 1,975 miljoni Saksa marga eest Kahla II-s 49% suuruse osaluse.
TIB put an end to its participation on 31 December 1999 and transferred its shares in Kahla II to Mr G. Raithel and his son, Mr H. Raithel, for […] [6].
TIB lõpetas osaluse 31. detsembril 1999 ja andis […] [6] eest tema omanduses olnud Kahla II osad üle hr G. Raithelile ja tema pojale hr H. Raithelile.
Measure 12: In March 1994 TIB granted a shareholder loan of DEM 6 million.
meede: 1994. aasta märtsis andis TIB osanikulaenu 6 miljoni Saksa marga suuruses summas.
Germany states that this loan did not confer on TIB any further voting rights.
Saksamaa väitel ei andnud see laen TIB-le lisahääli.
The loan bore an interest rate of 12 %, the amount of interest being capped at 50 % of annual profits.
Laenu intress oli 12%, intressisumma piir oli 50% aastakasumist.
The Commission notes that Kahla II only started generating modest profits as from 1996.
Komisjon märgib, et Kahla II hakkas teenima tagasihoidlikku kasumit alles 1996. aastast.
No risk premium was agreed.
Riskipreemiat ei määratud.
Germany states that the loan was paid back on 29 December 1999 with interest totalling DEM 1,613 million.
Saksamaa väidab, et laen maksti tagasi 29. detsembril 1999 koos 1,613 miljoni Saksa marga suuruse intressiga.
Measures 13 and 23: The Land of Thuringia provided a 90 % fallback guarantee in March 1994 to cover investment credits up to a total of DEM 13,5 million.
ja 23. meede: Tüüringi liidumaa andis 1994. aasta märtsis 90%-lise garantii investeerimislaenudele, mille kogusumma oli 13,5 miljonit Saksa marka.
When the credits finally matured, the guarantee under measure 13 covered credits 18-22.
Laenuperioodi lõppedes hõlmas 13. meetme raames antud garantii laene 18–22.
The guarantee under measure 23 covered a credit of DEM 1 million granted by a private bank in February 1996 at an interest rate of 6,1 %.
Garantii, mis anti 23. meetme raames, hõlmas erapangalt 1996. aasta veebruaris saadud ühe miljoni Saksa marga suurust 6,1% intressimääraga laenu.
Measure 14: A further 90 % fallback guarantee provided by the Land of Thuringia in March 1994 to cover working capital credits of DEM 6,5 million.
meede: 1994. aasta märtsis andis Tüüringi liidumaa veel ühe 90%-lise garantii 6,5 miljoni Saksa marga suuruse käibekapitalilaenu katteks.
The credit was granted by a private bank in September 1995 at an interest rate of 8,5 %.
Laenu andis 1995. aasta septembris erapank intressimääraga 8,5%.
The guarantee was gradually reduced and expired on 31 December 1999.
Garantiid vähendati järk-järgult ja see kaotas kehtivuse 31. detsembril 1999.
For these guarantees the company paid a fee of 0,75 % p.a., reduced as from June 1995 to 0,5 %.
Ettevõte maksis garantiide eest tasu 0,75% aastas, mida alates 1995. aasta juunist vähendati 0,5%-ni.
Measure 15: An SME (small and medium-sized enterprise) grant of DEM 2 million, subsequently increased to DEM 2,5 million, granted on 10 May 1994.
meede: 10. mail 1994 anti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetust 2 miljoni Saksa marga suuruses summas.
Measure 16: An equity loan of DEM 0,2 million, allegedly awarded under an aid scheme [7] in June 1994 to the investor, Mr Raithel, in the context of the creation of Kahla II.
meede: 0,2 miljoni Saksa marga suurune omakapitalilaen, mis väidetavalt anti toetuskava [7] kohaselt 1994. aasta juunis investor hr Raithelile Kahla II asutamiseks.
According to the scheme, the investor had to provide this amount to the company in the form of equity capital.
Toetuskava kohaselt pidi investor andma nimetatud summa ettevõttele omakapitalina.
According to Germany, the loan was paid back on 30 September 2001.
Saksamaa sõnul maksti laen tagasi 30. septembril 2001.
Measure 17: A loan of DEM 1,8 million purportedly granted in May 1994 under the European Recovery Programme business start-up scheme [8].
meede: 1,8 miljoni Saksa marga suurune laen, mis väidetavalt anti 1994. aasta mais ERP starditoetuste kava [8] kohaselt.
Measure 18: An investment loan of DEM 2 million allegedly granted in March 1995 under the ERP reconstruction programme [9].
meede: 2 miljoni Saksa marga suurune investeerimislaen, mis väidetavalt anti 1995. aasta märtsis ERP ümberkorraldusprogrammi [9] kohaselt.
Measure 19: An investment loan of DEM 1 million granted in March 1993 by Kreditanstalt für Wiederaufbau under its small business scheme [10].
meede: 1993. aasta märtsis Kreditanstalt für Wiederaufbau'lt nende väikeettevõtete toetusprogrammi [10] kohaselt saadud ühe miljoni Saksa marga suurune investeerimislaen.
Measure 20: An investment loan of DEM 1,73 million granted in April 1995 under an aid scheme for environmental investment (DtA-Umweltprogramm).
meede: 1995. aasta aprillis keskkonnainvesteeringute programmi (DtA-Umweltprogramm) kohaselt saadud 1,73 miljoni Saksa marga suurune laen.
Measure 21: An investment loan of DEM 3,45 million allegedly granted in April 1995 under the ERP environmental programme [11].
meede: 3,45 miljoni Saksa marga suurune investeerimislaen, mis väidetavalt anti 1995. aasta aprillis ERP keskkonnaprogrammi [11] kohaselt.
Against a background of falling interest rates, on 30 March 1998 the outstanding amount of the loans under measures 18-21 (DEM 7,329 million) was converted into a loan on market terms from Hypovereinsbank.
Alanevate intressimäärade tõttu muudeti tagasimaksmata 18.–21. meetme laenud (7,329 Saksa marga väärtuses) 30. märtsil 1998. aastal pangalt Hypovereinsbank turutingimustel saadud laenuks.
This new loan carried an interest rate of 5,9 %, which was above the applicable reference rate of 5,49 %.
Uue laenu intressimäär oli 5,9%, mis oli rohkem kui kohaldatav viitmäär 5,49%.
The Commission notes, however, that the 90 % guarantee under measure 13 was made available for this new market loan.
Komisjon märgib, et sellele vaatamata anti nimetatud uuele laenule 90-protsendine garantii 13. meetme kohaselt.
Measure 22: An investment loan of DEM 2 million allegedly awarded in March 1996 under the ERP reconstruction programme [12].
meede: 2 miljoni Saksa marga suurune investeerimislaen, mis väidetavalt anti 1996. aasta märtsis ERP ümberkorraldusprogrammi [12] kohaselt.
Measure 23: See paragraph 37.
meede: vt punkt 37.
Measure 24: In October 1994 Kahla II obtained direct investment grants of DEM 3,36 million from the Land of Thuringia for investments to be carried out during the period 1994-1996 [13].
meede: 1994. aasta oktoobris sai Kahla II Tüüringi liidumaalt 3,36 miljoni Saksa marga suuruse otseinvesteeringute toetuse investeeringuteks 1994.–1996. aastal. [13]
Measure 25: Between 1994 and 1996 the company received investment allowances amounting to DEM 0,838 million [14].
meede: 1994.–1996. aastal sai ettevõte investeerimistoetust 0,838 miljonit Saksa marka. [14]
Measure 26: Employment promotion grants amounting to DEM 1,549 million during the period 1994-1996.
meede: 1994.–1996. aastal sai ettevõte tööhõive riigiabi 1,549 miljonit Saksa marka.
Measure 27: Between 1994 and 1996 the company received grants for fair attendance amounting to DEM 122414, grants for advertising amounting to DEM 0,03 million, grants for R&D amounting to DEM 0,318 million and employee integration grants amounting to DEM 0,021 million.
meede: 1994.–1996. aastal sai ettevõte messidel osalemise toetust 122414 Saksa marka, reklaamitoetust 0,03 miljonit Saksa marka, uurimis- ja arendustegevuse toetust 0,318 miljonit Saksa marka ja töötajate kaasamise toetust 0,021 miljonit Saksa marka.
Measure 28: Further direct investment grants amounting to DEM 1,67 million were made available in December 1996 for the years 1997-1999.
meede: 1996. aasta detsembris anti ettevõttele veel 1,67 miljonit Saksa marka otseinvesteeringute toetust aastateks 1997–1999.
Measure 29: The company received investment allowances amounting to DEM 0,365 million for the years 1997-1999.
meede: ettevõte sai aastateks 1997–1999 investeerimistoetust 0,365 miljonit Saksa marka.
Measure 30: A loan of DEM 2,32 million was granted by a private bank in May 1999; this loan was also covered by the 90 % fallback guarantee made available in March 1994 by the Land of Thuringia for investment credits up to DEM 13,5 million (see measures 13 and 23).
meede: 1999. aasta mais andis erapank ettevõttele 2,32 miljonit Saksa marka laenu; ka nimetatud laen tagati 90% ulatuses 1994. aasta märtsis Tüüringi liidumaa garantiiga, millega tagati investeerimislaene kuni 13,5 miljoni Saksa marga eest (vt 13. ja 23. meede).
The loan was granted at an interest rate of 4,6 %.
Laen anti intressimääraga 4,6%.
Measure 31: Further employment promotion grants amounting to DEM 0,851 million.
meede: täiendavad tööhõive edendamise toetused 0,851 miljoni Saksa marga suuruses summas.
Measure 32: Between 1997 and 1999, according to its annual reports the company received grants for fair attendance, advertising and employee integration amounting to DEM 342910 and grants for R&D-related personnel costs amounting to DEM 8602.
meede: ettevõtte aastaaruannetest nähtub, et 1997.–1999. aastal saadi toetust messidel osalemiseks, reklaamitegevuseks ja töötajate kaasamiseks kokku 342910 Saksa marka ning uurimis- ja arendustegevusega seotud töötajate kulude katteks 8602 Saksa marka.
The total amount of the grants thus came to DEM 0,352 million.
Kokku saadi nii toetust 0,352 miljonit Saksa marka.
In addition, after the extension of the formal investigation procedure Germany explained that the company had participated in a scheme allowing it to write off investments substantially in the beginning but decreasingly over time (special depreciation).
Lisaks selgitas Saksamaa pärast ametliku uurimismenetluse laiendamist, et ettevõte osales programmis, mis võimaldas tal investeeringuid maha kanda algul märkimisväärses ulatuses, kuid hiljem järjest vähem (erikulum).
Germany admits that this measure did in fact confer an advantage on the company as it resulted not only in losses during the first few years but also in smaller tax payments.
Saksamaa möönab, et see meede andis tõepoolest ettevõttele eeliseid, sest võimaldas esimese paari aasta jooksul jääda kahjumisse ja vähem makse maksta.
The loss of income to the State stemming from the reduced taxes must also be regarded as a financial measure of the State in favour of Kahla II (hereinafter: measure 33).
Vähendatud maksude tõttu riigile tekitatud kahju tuleb samuti pidada Kahla II kasuks rakendatud riigi finantsmeetmeks (edaspidi 33. meede).
According to Germany, on 25 March 1994 a plan was drawn up to finance the needs of Kahla II.
Saksamaa sõnul koostati 25. märtsil 1994 Kahla II vajaduste rahastamise kava.
The costs originally planned were reduced slightly by some DEM 2 million, as detailed in Table 5 below, which has been extracted from the information submitted by Germany (amounts in DEM million):
Algul kavandatud kulusid vähendati 2 miljoni Saksa marga võrra tabeli 5 kohaselt, mis on koostatud Saksamaalt saadud teabe põhjal (summad miljonites Saksa markades):
Planned
Kavandatud
Implemented
Tegelik
Buildings
Ehitised
Plant/machinery
Seadmed/masinad
Renovation of machinery
Masinate uuendamine
Intangible assets
Immateriaalsed varad
Working capital
Käibekapital
In order to cover those costs, a financial plan was drawn up in March 1994 and amended on several occasions.
Nimetatud kulude katmiseks koostati 1994. aasta märtsis finantsplaan, mida mitu korda muudeti.
Table 6 below has been extracted from the information submitted by Germany (amounts in DEM million).
Tabel 6 on koostatud Saksamaalt saadud teabe põhjal (summad miljonites Saksa markades).
The measures in italics indicate alleged private resources:
Kursiivkirjas meetmed tähistavad väidetavaid eravahendeid:
Financing plan
Rahastamiskava
TIB participation
TIB osalus
Shareholder loan (TIB)
Osanike laen (TIB)
SME grant
Väikese- ja keskmise suurusega ettevõtte toetus
Loans
laenud
KfW-ERP reconstruction programme
KfW–ERP ümberkorralduskava
KfW small business scheme
KfW väikeettevõtte programm
DtA environment scheme
DtA keskkonnaprogramm
ERP energy saving scheme
ERP energia säästmise programm
Bank loan
pangalaen
Working capital credit granted by a bank
Pangalt saadud käibekapitalilaen
Investment grants
Investeerimistoetused
Mr Raithel (owner)
Hr Raithel (omanik)
DtA equity loan scheme
DtA omakapitalilaenu programm
KfW-ERP business start-up scheme
KfW–ERP starditoetuse programm
It is noted that the TIB participation (measure 11) was increased by DEM 0,025 million in 1995 compared with what had originally been planned.
Märgitakse, et TIB osalust (11. meede) suurendati 1995. aastal esialgse kavaga võrreldes 0,25 miljoni Saksa marga võrra.
It is also noted that under the original plan loans were to be granted for an amount of DEM 13,5 million.
Samuti märgitakse, et esialgse kava kohaselt oli laenude suurus 13,5 miljonit Saksa marka.
For these loans and for a working capital credit of DEM 6,5 million which was to be extended by a private bank, the Land provided 90 % guarantees (measures 13 and 14).
Nimetatud laenudele ja erapangast võetavale 6,5 Saksa marga suurusele käibekapitalilaenule andis liidumaa 90% ulatuses garantii (13. ja 14. meede).
In 1994 the working capital credit was brought in.
aastal võeti käibekapitalilaenu.
The loans totalling DEM 13,5 million were provided in 1995 (measures 18-22) and effectively covered by the 90 % guarantee.
aastal saadi laenu kokku 13,5 miljonit Saksa marka (18.–22. meede), mida kattis 90% ulatuses garantii.
Regarding the alleged private resources, it is noted that the initially planned contribution from the investor was reduced from DEM 2,555 million to 2,055 million, i.e. by DEM 0,5 million.
Väidetavate eravahenditega seoses märgitakse, et investori algselt kavandatud sissemakset vähendati 2,555 miljonilt margalt 2,055 miljonile margale, s.t 0,5 miljoni marga võrra.
The SME grant (measure 15) was increased by DEM 0,5 million, precisely the same amount by which the contribution which was to be brought in by the investor decreased.
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetust (15. meede) suurendati 0,5 miljoni Saksa marga võrra, s.t täpselt sama summa võrra, mille võrra vähendati investori sissemakset.
In addition, when the alleged private investor contribution was effectively brought in, it consisted of DEM 0,055 million in cash from the investor’s own resources and two loans totalling DEM 2 million granted by public banks under approved aid schemes (measures 16 and 17).
Lisaks koosnes erainvestori väidetav sissemakse 0,055 miljoni Saksa marga ulatuses investori omavahenditest ja 2 miljoni Saksa marga ulatuses kahest laenust, mida riigipangad olid andnud heakskiidetud abiprogrammide kohaselt (16. ja 17. meede).
It is noted that Table 6, as provided by Germany, does not include any reference to the grants under measures 26 and 27 or to the special depreciation scheme from which Germany admits the company benefited (measure 33).
Märgitakse, et Saksamaa esitatud tabel 6 ei kajasta 26. ja 27. meetme kohaselt antud toetusi ega erikulumit, mida ettevõte Saksamaa sõnul kasutas (33. meede).
In a separate table submitted on 30 January 2002, Germany indicated that investments written off in 1994 and 1995 totalled DEM 3,603 million.
jaanuaril 2002 eraldi esitatud tabelis on Saksamaa näidanud, et 1994. ja 1995. aastal kanti investeeringuid maha kokku 3,603 miljoni Saksa marga väärtuses.
Germany has provided the following additional table with different investments carried out by the company in 1997 and 1998 (amounts in DEM million):
Saksamaa esitas järgneva tabeli investeeringute kohta, mille ettevõte tegi 1997. ja 1998. aastal (summad miljonites Saksa markades):
These costs were financed as detailed in the table below submitted by Germany (amounts in DEM million):
Nimetatud kulude rahastamine on toodud Saksamaa järgmises esitatud tabelis (summad miljonites Saksa markades):
Own contribution
Omavahendid
Other sources
Muud allikad
It is noted that Table 8, as provided by Germany, does not include any reference to the grants under measures 31 and 32.
Märgitakse, et Saksamaa esitatud tabel 8 ei kajasta 31. ja 32. meetme raames saadud toetusi.
However, for the financing of the costs under Table 7 Germany indicates that under the special depreciation scheme (measure 33) the company wrote off investments up to DEM 0,743 million.
Sellele vaatamata näitab Saksamaa tabelis 7, et erikulumi programmi kohaselt (33. meede) kandis ettevõte maha kuni 0,743 miljonit Saksa marka.
This latter amount is presumably included in the item “other sources” in Table 8.
See summa kajastub eeldatavalt tabeli 8 lahtris “Muud allikad”.
Germany has also provided a further investment plan [15] detailing investments carried out from 1994 until 2000 together with investments to be carried out during the period 2000–2003.
Saksamaa esitas ka investeeringute kava, [15] milles kirjeldatakse investeeringuid 1994. aastast kuni 2000. aastani koos aastateks 2000–2003 kavandatud investeeringutega.
This plan mentions a large amount of mainly plant and machinery in which the company invested.
Kavas mainitakse suurt summat, mille ettevõte investeeris seadmetesse ja masinatesse.
The overall costs for the period 1994–2000 are summarised in Table 9 as submitted by Germany (amounts in DEM million):
1994.–2000. aasta üldkulud on antud Saksamaa esitatud tabelis 9 (summad miljonites Saksa markades):
The Commission notes that this latter investment plan comprises part of the investments described in Tables 5-8.
Komisjon märgib, et viimati nimetatud investeeringute kava hõlmab osa tabelites 5–8 kirjeldatud investeeringutest.
In this respect, investments carried out during the period 1994-1996 totalled DEM 14,977 million, which corresponds to the investments actually implemented under the item “renovation of machinery” set out in Table 5.
Seega investeeriti aastatel 1994–1996 kokku 14,977 marga väärtuses, mis on kooskõlas tabeli 5 lahtris “Masinate uuendamine” nimetatud tegelike investeeringutega.
For the years 1997 and 1998, the total investments correspond to the amount of investments carried out according to Table 7.
ja 1998. aastal oli investeeringute kogusumma kooskõlas tabelis 7 nimetatud investeeringute summaga.
Both Kahla I and Kahla II produce china and porcelain for household use.
Nii Kahla I kui ka Kahla II toodavad majapidamises kasutatavaid portselantooteid.
Kahla II has expanded into the professional sector, in particular hotels and decorators.
Kahla II on laiendanud tegevust ärivaldkonda ja varustab hotelle ning sisekujundajaid.
Products are also exported.
Tooteid ka eksporditakse.
In the relevant economic sector of household goods and decorative porcelain there is intensive trade among Member States.
Majapidamiskaupade ja dekoratiivportselani alal toimub liikmesriikide vahel intensiivne kaubavahetus.
While ornamentalware is produced throughout Europe, important regional concentrations of tableware producers exist in northern Bavaria (Germany), Staffordshire (United Kingdom) and Limousin (France).
Kuigi dekoratiivkaupu toodetakse kogu Euroopas, on peamised lauanõude piirkondlikud tootjad koondunud Baieri põhjaossa (Saksamaa), Staffordshire’i (Ühendkuningriik) ja Limousin’i (Prantsusmaa).
Besides a plethora of SMEs, there are a number of large undertakings.
Lisaks arvukatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele tegutseb ka palju suurettevõtteid.
These include Villeroy & Boch (Germany/Luxembourg), Hutschenreuther and Rosenthal (Germany), and Royal Doulton and Wedgewood (United Kingdom), which account for over a third of all production in the Community.
Nende hulka kuuluvad Villeroy & Boch (Saksamaa/Luksemburg), Hutschenreuther ja Rosenthal (Saksamaa) ning Royal Doulton ja Wedgewood (Ühendkuningriik), mis annavad üle kolmandiku ühenduse toodangust.
Special requirements of the hotel and catering trades have given rise to the “hotelware” sector, with specially designed hard-wearing ceramics.
Hotelli- ja toitlustussektori erinõuete tõttu on tekkinud “hotelliportselani” valdkond, kus toodetakse erikujundusega vastupidavaid keraamikatooteid.
The UK, Germany and Italy are the main producing and consuming countries.
Ühendkuningriik, Saksamaa ja Itaalia on peamised tootjariigid ja ka põhitarbijad.
A close relationship with the final consumer and the need to compete on design are what distinguish this highly labour-intensive industry, with its enormous array of products.
Seda väga töömahukat ja tohutu tootevalikuga tööstusharu iseloomustavad tihedad sidemed lõpptarbijatega ning tugev konkurents kujunduses. Müük kolmandatesse riikidesse ületab küll väärtuselt ühendusesisest importi, kuid mahtudelt on import ekspordist suurem peamiselt üliodavate Hiina toodete importimise tõttu.
The porcelain industry is in overcapacity.
Portselanitööstuses on ületootmine.
Production and consumption both registered continuing growth between 1984 and 1991, but contracted during 1992 and 1993.
Nii tootmine kui ka tarbimine suurenes pidevalt 1984.–1991. aastal, kuid vähenes 1992. ja 1993. aastal.
The recovery expected for 1994 did not occur.
aastal oodatud paranemist ei toimunud.
The trade balance of recent years has been positive, but the share of imports has increased markedly, in particular for household china.
Viimaste aastate kaubandusbilanss on olnud positiivne, kuid impordi osatähtsus on märkimisväärselt kasvanud eriti majapidamisportselani valdkonnas. Ekspordi kasvust ei piisa suureneva konkurentsi korvamiseks.