natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If the NOx level exceeds the OBD threshold limit values given in the table in Article 4(3) of this Directive, a torque limiter shall reduce the performance of the engine according to the requirements of section 6.5.5 in a manner that is clearly perceived by the driver of the vehicle.
Kui NOx tase ületab käesoleva direktiivi artikli 4 lõikes 3 esitatud OBD piirväärtustes, vähendab pöördemomendi piiraja vastavalt punkti 6.5.5 nõuetele mootori talitlust nii, et sõidukijuht seda kindlasti märkab.
Reagent control
Reaktiivide kontroll
For vehicles that require the use of a reagent to fulfil the requirements of this section, the driver shall be informed of the level of reagent in the on-vehicle reagent storage tank through a specific mechanical or electronic indication on the vehicle’s dashboard.
Sõidukite puhul, milles on reaktiivide kasutamine käesoleva punkti nõuete täitmiseks nõutav, teavitatakse juhti reaktiivi hulgast sõidukile paigaldatud reaktiivipaagis spetsiaalse, sõiduki armatuurlaual asuva mehaanilise või elektroonilise näidiku abil.
This shall include a warning when the level of reagent goes:
Hoiatus antakse ka juhul kui reaktiivi on:
below 10 % of the tank or a higher percentage at the choice of the manufacturer,
vähem kui 10 % — tootja valikul võib see protsent olla suurem — paagi mahust
below the level corresponding to the driving distance possible with the fuel reserve level specified by the manufacturer.
vähem kogusest, mis vastab teekonna pikkusele, mida on võimalik läbida tootja poolt täpsustatud kütusetagavaraga.
The reagent indicator shall be placed in close proximity to the fuel level indicator.
Reaktiivi näidik paigaldatakse kütusenäidiku vahetusse lähedusse.
The driver shall be informed, according to the requirements of section 3.6.5 of Annex IV to Directive 2005/78/EC, if the reagent tank becomes empty.
Juhti teavitatakse vastavalt direktiivi 2005/78/EÜ IV lisa punktile 3.6.5, kui reaktiivi paak on tühi.
As soon as the reagent tank becomes empty, the requirements of section 6.5.5 shall apply in addition to the requirements of section 6.5.4.2.
Niipea kui reaktiivi paak saab tühjaks, kohaldatakse lisaks punkti 6.5.4.2 nõuetele ka punkti 6.5.5 nõudeid.
A manufacturer may choose to comply with the sections 6.5.4.5 to 6.5.4.13 as an alternative to complying with the requirements of section 6.5.3.
Tootja võib alternatiivina punkti 6.5.3 nõuete täitmisele valida punktide 6.5.4.5–6.5.4.13 nõuete täitmise.
Engine systems shall include a means of determining that a fluid corresponding to the reagent characteristics declared by the manufacturer and recorded in Annex II to this Directive is present on the vehicle.
Mootorisüsteemid on varustatud vahenditega, millega määratakse kindlaks, kas sõidukis on tootja poolt kinnitatud ja käesoleva direktiivi II lisas esitatud reaktiivi omadustele vastav vedelik.
If the fluid in the reagent tank does not correspond to the minimum requirements declared by the manufacturer as recorded in Annex II to this Directive the additional requirements of section 6.5.4.13 shall apply.
Kui reaktiivipaagis olev vedelik ei vasta tootja poolt kinnitatud ja käesoleva direktiivi II lisas esitatud miinimumnõuetele, kohaldatakse punktis 6.5.4.13 esitatud lisanõudeid.
Engine systems shall include a means for determining reagent consumption and providing off-board access to consumption information.
Mootorisüsteemid on varustatud vahenditega, millega määratakse kindlaks reaktiivi kulu ning võimaldatakse sõidukiväline juurdepääs kuluandmetele.
Average reagent consumption and average demanded reagent consumption by the engine system either over the previous complete 48 hour period of engine operation or the period needed for a demanded reagent consumption of at least 15 litres, whichever is longer, shall be available via the serial port of the standard diagnostic connector (see section 6.8.3 of Annex IV to Directive 2005/78/EC).
Standardse diagnostikaliidese jadapordi kaudu on võimalik teada saada reaktiivi keskmine kulu ja keskmine nõutav reaktiivikulu mootorisüsteemis kas mootori eelneva 48tunnise tööaja jooksul või aja jooksul, mis kulus vähemalt 15liitrise nõutava kulu saavutamiseks, olenevalt sellest, kumb periood on pikem (vt direktiivi 2005/78/EÜ IV lisa punkt 6.8.3).
In order to monitor reagent consumption, at least the following parameters within the engine shall be monitored:
Reaktiivi kulu jälgimiseks tuleb jälgida vähemalt järgmisi mootori parameetreid:
level of reagent in on-vehicle storage tank,
reaktiivi kogus sõidukil asuvas paagis,
flow of reagent or injection of reagent as close as technically possible to the point of injection into an exhaust aftertreatment system.
reaktiivivool või reaktiivi sissepritse heitgaasi järeltöötlussüsteemi sissepritsekohale nii lähedalt kui tehniliselt võimalik.
Any deviation more than 50 % in average reagent consumption and average demanded reagent consumption by the engine system over the period defined in section 6.5.4.8 shall result in application of the measures laid down in paragraph 6.5.4.13.
Kui punktis 6.5.4.8 määratletud perioodi jooksul on reaktiivi keskmise kulu ja keskmise nõutava reaktiivikulu kõrvalekalle rohkem kui 50 %, kohaldatakse punktis 6.5.4.13 sätestatud meetmeid.
In the case of interruption in reagent dosing activity the measures laid down in paragraph 6.5.4.13 shall apply.
Kui reaktiivi doseerimine katkeb, kohaldatakse punktis 6.5.4.13 sätestatud meetmeid.
This is not required where such interruption is demanded by the engine ECU because engine operating conditions are such that the engine’s emission performance does not require reagent dosing, provided that the manufacturer has clearly informed the approval authority when such operating conditions apply.
Meetmeid ei kohaldata, kui katkestuse kutsub esile mootori elektronjuhtseade, kuna mootori töötingimused on sellised, et reaktiivi doseerimine pole heitkoguste seisukohalt nõutav, tingimusel, et tootja on tüübikinnitusasutust selgesõnaliselt teavitanud, millal sellised töötingimusi kohaldatakse.
If the NOx level exceeds 7,0 g/kWh on the ETC test cycle the measures laid down in section 6.5.4.13 shall apply.
Kui ETC-katsetsükli käigus ületab NOx tase 7,0 g/kWh, rakendatakse punktis 6.5.4.13 sätestatud meetmeid.
Where reference is made to this section, the driver shall be alerted by activation of the MI (see section 3.6.5 of Annex IV to Directive 2005/78/EC) and a torque limiter shall reduce the performance of the engine according to the requirements of section 6.5.5 in a manner that is clearly perceived by the driver of the vehicle.
Kui viidatakse käesolevale punktile, teavitatakse sõidukijuhti MI aktiveerimisega (vt direktiivi 2005/78/EÜ IV lisa punkt 3.6.5) ning pöördemomendi piiraja vähendab mootori talitlust vastavalt punkti 6.5.5 nõuetele nii, et sõidukijuht seda kindlasti märkab.
A non-erasable fault code identifying the reason for torque limiter activation shall be stored in accordance with paragraph 3.9.2 of Annex IV to Directive 2005/78/EC for a minimum of 400 days or 9600 hours of engine operation.
Arvutimällu salvestatakse vastavalt direktiivi 2005/78/EÜ IV lisa punktile 3.9.2 vähemalt 400 päevaks või 9600 mootori töötunniks kustutamiskindel veakood, mis aitab välja selgitada pöördemomendi piiraja aktiveerumise põhjuse.
Measures to discourage tampering of exhaust aftertreatment systems
Meetmed heitkoguste järelkontrollisüsteemi loata muutmise vältimiseks
Any engine system covered by this section shall include a torque limiter that will alert the driver that the engine system is operating incorrectly or the vehicle is being operated in an incorrect manner and thereby encourage the prompt rectification of any fault(s).
Käesoleva punktiga hõlmatud mootorisüsteemid on varustatud pöördemomendi piirajaga, mis teavitab sõidukijuhti, kui mootorisüsteem ei tööta nõuetekohaselt või sõidukit käitatakse nõuetele mittevastavalt, ning julgustab seega viga(vigu) viivitamata kõrvaldama.
The torque limiter shall be activated when the vehicle becomes stationary for the first time after the conditions of either sections 6.5.3.4, 6.5.4.3, 6.5.4.6, 6.5.4.10, 6.5.4.11 or 6.5.4.12 have occurred.
Pöördemomendi piiraja aktiveerub, kui sõiduk peatub esimest korda pärast seda, kui on ilmnenud punktides 6.5.3.4, 6.5.4.3, 6.5.4.6, 6.5.4.10, 6.5.4.11 või 6.5.4.12 kirjeldatud tingimused.
Where the torque limiter comes into effect, the engine torque shall not, in any case, exceed a constant value of:
Kui pöördemomendi piiraja aktiveerub, ei ületa mootori pöördemoment ühelgi juhul konstantset väärtust, milleks on:
60 % of full load torque, independent of engine speed, for vehicles of category N3 > 16 tons, M3/III and M3/B > 7,5 tons,
sõidukikategooriate N3 > 16 tonni, M3/III ja M3/B > 7,5 tonni puhul ja sõltumata mootori pöörlemiskiirusest 60 % täiskoormuse pöördemomendist,
75 % of full load torque, independent of engine speed, for vehicles of category N1, N2, N3 ≤ 16 tons, M2, M3/I, M3/II, M3/A and M3/B ≤ 7,5 tons.
sõidukikategooriate N1, N2, N3 ≤16 tonni, M2, M3/I, M3/II, M3/A ja M3/B ≤7,5 tonni puhul ja sõltumata mootori pöörlemiskiirusest 75 % täiskoormuse pöördemomendist.
The scheme of torque limitation is set out in sections 6.5.5.5 to 6.5.5.6.
Pöördemomendi piiramise skeem on esitatud punktides 6.5.5.5–6.5.5.6.
Detailed written information fully describing the functional operation characteristics of the torque limiter shall be specified according to the documentation requirements of section 6.1.7.1 of this Annex.
Üksikasjalikud kirjalikud andmed, mis sisaldavad pöördemomendi piiraja töökarakteristikute täielikku kirjeldust, täpsustatakse vastavalt käesoleva lisa punktis 6.1.7.1 esitatud dokumente käsitlevatele nõuetele.
The torque limiter shall be deactivated when the engine speed is at idle if the conditions for its activation have ceased to exist.
Pöördemomendi piiraja deaktiveeritakse mootori tühikäigul, kui selle aktiveerimise esile kutsunud tingimused on lakanud eksisteerimast.
The torque limiter shall not be automatically deactivated without the reason for its activation being remedied.
Pöördemomendi piirajat ei deaktiveerita automaatselt, kui selle aktiveerumise põhjused pole kõrvaldatud.
Demonstration of torque limiter
Pöördemomendi piiraja töö demonstreerimine
As part of the application for type-approval provided for in section 3 of this Annex, the manufacturer shall demonstrate the operation of the torque limiter either by tests on an engine dynamometer or by a vehicle test.
Käesoleva lisa punktiga 3 ettenähtud tüübikinnituse taotluse osana demonstreerib tootja pöördemomendi piiraja tööd kas mootori dünamomeetril läbiviidavate katsetega või sõiduki katsega.
If an engine dynamometer test is to be carried out the manufacturer shall run consecutive ETC test cycles in order to demonstrate that the torque limiter will operate, including its activation, in accordance with the requirements of section 6.5, and in particular with those of section 6.5.5.2 and 6.5.5.3.
Vastavalt punkti 6.5, eriti punktide 6.5.5.2 ja 6.5.5.3 nõuetele teostab tootja mootori dünamomeetri katse puhul järjestikused ETC-katsetsüklid, et tõestada, et pöördemomendi piiraja töötab ja aktiveerub.
If a vehicle test is to be carried out, the vehicle shall be driven over the road or test track to demonstrate that the torque limiter will operate, including its activation, in accordance with the requirements of section 6.5, and in particular with those of section 6.5.5.2 and 6.5.5.3.
Vastavalt punkti 6.5, eriti punktide 6.5.5.2 ja 6.5.5.3 nõuetele sõidetakse sõiduki katse puhul sõidukiga teel või katserajal, et tõestada, et pöördemomendi piiraja töötab ja aktiveerub.
Section 8.1 is replaced by the following:
Punkt 8.1 asendatakse järgmisega.
The engine family, as determined by the engine manufacturer must comply with the provisions of ISO 16185.’
Mootoritüüpkond, nagu selle on määratlenud mootori tootja, peab vastama standardi ISO 16185 sätetele.”
The following section 8.3 is added:
Lisatakse punkt 8.3:
Parameters for defining an OBD-engine family
OBD-mootoritüüpkonda määratlevad parameetrid
The OBD-engine family may be defined by basic design parameters that must be common to engine systems within the family.
OBD-mootoritüüpkonda võib määratleda põhiliste konstruktsiooniparameetrite alusel, mis peavad olema ühised kõigil tüüpkonna mootoritel.
In order that engine systems may be considered to belong to the same OBD-engine family, the following list of basic parameters must be common,
Mootorisüsteemide ühte ja samasse OBD-mootoritüüpkonda kuulumist peavad näitama järgmised ühised põhiparameetrid:
the methods of OBD monitoring,
OBD seire meetodid,
the methods of malfunction detection.
rikete avastamise meetodid,
unless these methods have been shown as equivalent by the manufacturer by means of relevant engineering demonstration or other appropriate procedures.
välja arvatud juhul, kui tootja on tehnilise või muu vastava menetlusega tõestanud nende meetodite võrdväärsust.
Note: engines that do not belong to the same engine family may still belong to the same OBD-engine family provided the above mentioned criteria are satisfied.’
Märkus: mootorid, mis ei kuulu samasse mootoritüüpkonda võivad kuuluda samasse OBD-mootoritüüpkonda tingimusel, et eespool nimetatud kriteeriumid on täidetud.”
Section 9.1 is replaced by the following:
Punkt 9.1 asendatakse järgmisega.
The following section 9.1.2 is added:
Lisatakse punkt 9.1.2.
On-Board Diagnostics (OBD)
Pardadiagnostika (OBD)
If a verification of the conformity of production of the OBD system is to be carried out, it must be conducted in accordance with the following:
OBD-süsteemi toodete nõuetele vastavuse kontrollimine tuleb teostada vastavalt järgmistele tingimustele.
When the approval authority determines that the quality of production seems unsatisfactory an engine is randomly taken from the series and subjected to the tests described in Appendix 1 to Annex IV to Directive 2005/78/EC.
Kui tüübikinnitusasutuse arvates ei ole toodangu kvaliteet rahuldav, siis võetakse seeriast üks juhuslikult valitud mootor ning katsetatakse seda direktiivi 2005/78/EÜ IV lisa 1. liites kirjeldatud menetluse kohaselt.
The tests may be carried out on an engine that has been run-in up to a maximum of 100 hours.
Katseid võib teha mootoritega, mille sissesõitmisaeg ei ületa 100 tundi.
The production is deemed to conform if this engine meets the requirements of the tests described in Appendix 1 to Annex IV to Directive 2005/78/EC.
Toodangut käsitatakse nõuetele vastavana, kui kõnealune mootor vastab direktiivi 2005/78/EÜ IV lisa 1. liites kirjeldatud katsete nõuetele.
If the engine taken from the series does not satisfy the requirements of section 9.1.2.2, a further random sample of four engines must be taken from the series and subjected to the tests described in Appendix 1 to Annex IV to Directive 2005/78/EC.
Kui seeriast valitud mootor ei vasta punkti 9.1.2.2 nõuetele, siis võetakse seeriast neljast mootorist koosnev juhuslik valim, millega tehakse direktiivi 2005/78/EÜ IV lisa 1. liites kirjeldatud katsed.
The tests may be carried out on engines that have been run-in up to a maximum of 100 hours.
Katseid võib teha mootoritega, mille sissesõitmisaeg ei ületa 100 tundi.
The production is deemed to conform if at least three engines out of the further random sample of four engines meet the requirements of the tests described in Appendix 1 to Annex IV to Directive 2005/78/EC.’
Toodangut käsitatakse nõuetele vastavana, kui neljast sõidukist koosneva juhusliku valimi vähemalt kolm sõidukit vastavad direktiivi 2005/78/EÜ IV lisa 1. liites kirjeldatud katsete nõuetele.”
The following section 10 is added:
Lisatakse punkt 10.
CONFORMITY OF IN-SERVICE VEHICLES/ENGINES
KASUTUSELOLEVATE SÕIDUKITE/MOOTORITE VASTAVUS
For the purpose of this Directive, the conformity of in-service vehicles/engines must be checked periodically over the useful life period of an engine installed in a vehicle.
Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleb kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavust kontrollida perioodiliselt kogu sõidukile paigaldatud mootori kasutusaja jooksul.
With reference to type-approvals granted for emissions, additional measures are appropriate for confirming the functionality of the emission control devices during the useful life of an engine installed in a vehicle under normal conditions of use.
Heidetega seoses antud tüübikinnitusega hõlmatavad lisameetmed peavad tagama ka heitekontrolliseadmete toimimisvõime sõidukile paigaldatud mootori kasutusaja jooksul tavapärastes kasutustingimustes.
The procedures to be followed regarding the conformity of in-service vehicles/engines are given in Annex III to Directive 2005/78/EC.’
Menetlused, mida tuleb järgida seoses kasutuselolevate sõidukite/mootorite vastavusega, on esitatud direktiivi 2005/78/EÜ III lisas.”
Appendix 1, section 3 is replaced by the following:
liite punkt 3 asendatakse järgmisega.
L the natural logarithm of the limit value for the pollutant
L saasteaine piirväärtuse naturaallogaritm;
the natural logarithm of the measurement (after having applied the relevant DF) for the i-th engine of the sample
naturaallogaritm valimisse kuuluva i-nda mootori (pärast vastava halvendusteguri rakendamist toimunud) mõõtmisel saadud väärtusest;
s an estimate of the production standard deviation (after taking the natural logarithm of the measurements)
s toodangu arvestuslik standardhälve (pärast mõõtmisel saadud väärtusest naturaallogaritmi võtmist);
n the current sample number.’
n konkreetse valimi suurus.”
In Appendix 2, section 3 and the introductory phrase of section 4 are replaced by the following:
liite punkt 3 ja punkti 4 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega.
If the natural logarithms of the measured values (after having applied the relevant DF) in the series are x1, x2, … xi and L is the natural logarithm of the limit value for the pollutant, then, define:’
Kui x1, x2, … xi on seerias mõõdetud väärtuste naturaallogaritmid (pärast vastava halvendusteguri rakendamist) ning L on saasteaine piirväärtuse naturaallogaritm, siis:”
In Appendix 3, section 3 is replaced by the following:
liite punkt 3 asendatakse järgmisega.
A following Appendix 4 is added:
Lisatakse järgmine 4. liide.
‘Appendix 4
“4. liide
DETERMINATION OF SYSTEM EQUIVALENCE
SÜSTEEMI VÕRDVÄÄRSUSE KINDLAKSMÄÄRAMINE
This statistical method examines the hypothesis that the population standard deviation and mean value for an emission measured with the candidate system do not differ from the standard deviation and population mean value for that emission measured with the reference system.
Kõnealuse statistilise meetodiga kontrollitakse hüpoteesi, mille kohaselt vaatlusaluse süsteemi populatsiooni standardhälve ja mõõdetud heidete keskmine väärtus ei erine võrdlussüsteemi standardhälbest ja mõõdetud heidete populatsiooni keskmisest väärtusest.
The hypothesis shall be tested on the basis of a 5 % significance level of the F and t values.
Hüpoteesi tõesust katsetatakse F ja t väärtuste 5 % olulisusastme põhjal.
The critical F and t values for 7 to 10 sample pairs are given in the table below.
7–10 näidisepaari F ja t kriitilised väärtused on esitatud allpool olevas tabelis.
If the F and t values calculated according to the formulae below are greater than the critical F and t values, the candidate system is not equivalent.
Kui allpool esitatud valemite põhjal arvutatud F ja t väärtused on suuremad kui F ja t kriitilised väärtused, ei ole vaatlusalune süsteem võrdväärne.
The following procedure shall be followed.
Tuleb järgida järgmist menetlust.
The subscripts R and C refer to the reference and candidate system, respectively:
Alumised indeksid R ja C tähistavad vastavalt võrdlussüsteemi ja vaatlusalust süsteemi.
Conduct at least 7 tests with the candidate and reference systems preferably operated in parallel.
Teostada võrdlussüsteemi ja vaatlusaluse süsteemiga vähemalt 7 katset, eelistatavalt üheaegselt.
The number of tests is referred to as nR and nC.
Katsete arvu tähistatakse vastavalt nR ja nC.
Calculate the mean values xR and xC and the standard deviations sR and sC.
Arvutada keskmised väärtused xR ja xC ning standardhälbed sR ja sC.
Calculate the F value, as follows:
Arvutada F väärtus järgmise valemiga:
(the greater of the two standard deviations SR or SC must be in the numerator)
(major = suurem, minor = väiksem) (Murru lugejas peab olema kahest standardhälbest SR või SC suurem)
Calculate the t value, as follows:
Arvutada t väärtus järgmise valemiga:
Compare the calculated F and t values with the critical F and t values corresponding to the respective number of tests indicated in table below.
Võrrelda F ja t arvutatud väärtusi allpool olevas tabelis esitatud F ja t kriitiliste väärtustega, mis vastavad teostatud katsete arvule.
If larger sample sizes are selected, consult statistical tables for 5 % significance (95 % confidence) level.
Kui valimi suurus on suurem, tuleb vaadata 5 % olulisusastme (95 % usaldusnivoo) statistilisi tabeleid.
Determine the degrees of freedom (df), as follows:
Määrata kindlaks vabadusastmed (df) järgmiste valemitega:
for the F-test df = nR – 1 / nC – 1
F-katse puhul df = nR – 1 / nC – 1
for the t-test df = nC + nR – 2
t-katse puhul df = nC + nR – 2
F and t values for selected sample sizes
Valimisuurustele vastavad F ja t väärtused
Sample Size
Valimi suurus
Determine the equivalency, as follows:
Määrata kindlaks võrdväärsus järgmiselt:
if F < Fcritand t < tcrit, then the candidate system is equivalent to the reference system of this Directive,
kui F < Fcritja t < tcrit, siis on vaatlusalune süsteem võrdväärne käesoleva direktiivi võrdlussüsteemiga,
if F ≥ Fcritand t ≥ tcrit, then the candidate system is different from the reference system of this Directive.’
kui F ≥ Fcritja t ≥ tcrit, siis ei ole vaatlusalune süsteem võrdväärne käesoleva direktiivi võrdlussüsteemiga.”
The following section 0.7 is inserted:
Lisatakse punkt 0.7.
Name and address of the manufacturer’s representative:’
Tootja esindaja nimi ja aadress:”
Former section 0.7 and sections 0.8 and 0.9 become sections 0.8, 0.9 and 0.10 respectively.
Endine punkt 0.7 ning punktid 0.8 ja 0.9 muutuvad vastavalt punktideks 0.8, 0.9 ja 0.10.
The following section 0.11 is added:
Lisatakse punkt 0.11.
In the case of a vehicle equipped with an on-board diagnostic (OBD) system, written description and/or drawing of the MI:’
Kui sõiduk on varustatud pardadiagnostikasüsteemiga (OBD-süsteemiga), MI kirjalik kirjeldus ja/või joonis.”
Appendix 1 is amended as follows:
liidet muudetakse järgmiselt.
The following section 1.20 is added:
Lisatakse punkt 1.20.
Engine Electronic Control Unit (EECU) (all engine types):
Mootorisüsteemi elektrooniline kontrollplokk (EECU) (kõik mootoritüübid):
Make: …
Mark: …
Type: …
Tüüp: …
Software calibration number(s): …’
Tarkvara kalibreerimise number(numbrid): …”
The following sections 2.2.1.12 and 2.2.1.13 are added:
Lisatakse punktid 2.2.1.12 ja 2.2.1.13.
Normal operating temperature range (K): …
Normaalsete töötemperatuuride vahemik (K): …
Consumable reagents (where appropriate):
Tarbitavad reaktiivid (vajaduse korral):
Type and concentration of reagent needed for catalytic action: …
Katalüüsreaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: …
Normal operational temperature range of reagent: …
Reaktiivi normaalsete töötemperatuuride vahemik: …
International standard (where appropriate): …
Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): …
Frequency of reagent refill: continuous/maintenance(iii) Section 2.2.4.1 is replaced by the following:
Reaktiivi lisamise sagedus: pidev/hoolduseliii) Punkt 2.2.4.1 asendatakse järgmisega.
Characteristics (make, type, flow etc): …’
Karakteristikud (mark, tüüp, vool jne): …”
The following sections 2.2.5.5 and 2.2.5.6 are added:
Lisatakse punktid 2.2.5.5 ja 2.2.5.6.
Normal operating temperature (K) and pressure (kPa) range: …
Normaalse töötemperatuuri (K) ja –rõhu (kPa) vahemik: …
In case of periodic regeneration:
Perioodilise regeneratsiooni puhul:
Number of ETC test cycles between 2 regenerations (n1):
ETC-katsetsüklite arv 2 regeneratsiooni vahel (n1):
Number of ETC test cycles during regeneration (n2)’
ETC-katsetsüklite arv regeneratsiooni vältel (n2)”
The following section 3.1.2.2.3 is added:
Lisatakse punkt 3.1.2.2.3.
Common rail, make and type: …’
Ühisanumpritsega toitesüsteem, mark ja tüüp: …”