natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Imports into the Community from the countries concerned
Import ühendusse asjaomastest riikidest
Cumulative assessment of the effects of the imports concerned
Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine
It was first examined whether imports from Croatia and Ukraine should be assessed cumulatively, in accordance with Article 3(4) of the basic Regulation.
Kõigepealt uuriti, kas Horvaatiast ja Ukrainast pärinevat importi tuleks vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4 hinnata kumulatiivselt.
The evolution of imports from the countries concerned, in volume and market share, has been the following:
Asjaomaste riikide impordimaht ja turuosa on muutunud järgmiselt:
Import volumes (tonnes)
Impordimaht (tonnides)
Countries concerned Total
Asjaomased riigid kokku
Market shares of the imports
Impordi turuosa
It was found that the dumping margins established (recitals 25 and 50) in relation to the imports from each of the countries concerned were above the de minimis threshold as defined in Article 9(3) of the basic Regulation.
Leiti, et mõlemast asjaomasest riigist pärineva impordi suhtes kindlaks määratud dumpingumarginaalid (põhjendused 25 ja 50) olid algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumlävest kõrgemad.
Additionally, despite the measures in force, the volumes of imports from each of these countries were not negligible during the investigation period, as market shares for these countries were 2,1 % for Croatia and 3,4 % for Ukraine.
Vaatamata kehtivatele meetmetele, ei olnud impordimaht mõlemast kõnealusest riigist uurimisperioodil tähtsusetu, sest Horvaatia turuosa oli 2,1 % ja Ukraina turuosa oli 3,4 %.
The shares of all imports ranged from 5,9 % for Croatia to 9,6 % for Ukraine in the IP.
Uurimisperioodil oli koguimpordi osa Horvaatia puhul 5,9 % ja Ukraina puhul 9,6 %.
The cumulative assessment was found to be appropriate in view of the conditions of competition both between imports originating in these countries, and between these imports and the like Community product.
Leiti, et võttes arvesse nii kõnealustest riikidest pärineva impordi ning kõnealuse impordi ja ühenduse samasuguse toote vahelise konkurentsi tingimusi, on kumulatiivne hindamine kohane.
This is evidenced by the fact that, again despite the measures in force, prices from both countries have continued to significantly undercut the prices of the Community industry during the IP and that seamless pipes and tubes from both countries are sold through similar sales channels.
Sellest annab tunnistust tõsiasi, et vaatamata kehtivatele meetmetele on mõlema maa hinnad uurimisperioodi kestel märkimisväärselt löönud alla ühenduse tootmisharu hindu ning et mõlemast riigist pärinevaid õmblusteta torusid müüakse sarnaste müügikanalite kaudu.
Moreover, the investigation has shown that the imports from both countries concerned share the same physical and chemical characteristics, as the like product.
Lisaks näitas uurimine, et mõlemast asjaomasest riigist pärineval impordil on samasuguse tootega ühesugused füüsilised ja keemilised omadused.
Finally, the imports of both countries concerned and the like product follow the same price trends (see recitals 67 and 74).
Lõpuks järgivad mõlemast asjaomasest riigist pärinev import ja samasugune toode ühesuguseid hinnasuundumusi (vt põhjendusi 67 ja 74).
One Croatian exporter claimed that no injury is caused by the Croatian imports since Croatian market share is minimal and therefore no cumulative assessment should take place.
Üks Horvaatia eksportija väitis, et Horvaatia import ei tekita kahju, sest Horvaatia turuosa on minimaalne ning seetõttu ei tohiks toimuda kumulatiivset hindamist.
As stated above, the Croatian imports were clearly above de minimis and not negligible during the IP.
Nagu eespool öeldud, oli Horvaatiast pärinev import uurimisperioodil selgelt üle miinimumläve ning ei olnud tähtsusetu.
While it is true that there was a considerable drop of imports originating in Ukraine at the beginning of the period considered, it should be noted that subsequently imports from both countries followed a broadly similar trend.
Kuigi on tõsi, et vaatlusperioodi algul vähenes Ukrainast pärinev import märgatavalt, tuleb märkida, et seejärel järgis mõlemast riigist pärinev import üldjoontes sama suundumust.
For these reasons, it is concluded that all the criteria set out in Article 3(4) of the basic Regulation are met and that imports originating in Croatia and Ukraine should be assessed cumulatively.
Seetõttu järeldatakse, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning Horvaatiast ja Ukrainast pärinevat importi tuleb hinnata kumulatiivselt.
Market share of imports concerned
Vaatlusaluse impordi turuosa
As shown above, following the introduction of measures in 2000, the market share of imports from the countries concerned decreased significantly from 12,1 % in 1999 to 4,2 % in 2000 and then started to increase continuously up to 5,5 % in the IP.
Nagu ülaltoodust selgub, vähenes vaatlusalustest riikidest pärineva impordi turuosa pärast meetmete võtmist 2000. aastal oluliselt: 12,1 %lt 1999. aastal 4,2 %le 2000. aastal, kuid suurenes seejärel pidevalt, kuni 5,5 %ni uurimisperioodil.
Prices of imports and undercutting
Impordihinnad ja hinna allalöömine
A comparison of selling prices on the Community market during the IP was made between the prices of the Community industry and those of the exporting producers in the countries concerned.
Uurimisperioodil viidi ühenduse turul läbi müügihindade võrdlus ühenduse tootmisharu hindade ja vaatlusaluste riikide eksportivate tootjate hindade vahel.
This comparison was made after deduction of rebates and discounts.
Enne võrdlust arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused.
The prices of the Community industry were adjusted to ex-works prices, and the prices of the imports were cif Community frontier, import duty paid, anti-dumping duty unpaid, with adjustments made for the level of trade and handling costs, based on information collected during the investigation, notably from cooperating unrelated importers.
Ühenduses toodetud kauba hindu korrigeeriti tehasehindadega ning impordihindadena vaadeldi CIF-hindu ühenduse piiril pärast imporditollimaksu ja enne dumpinguvastase tollimaksu tasumist, mida korrigeeriti kaubandustaseme ja käitlemiskuludega, toetudes uurimise jooksul kogutud teabele, mis pärines koostööd tegevatelt sõltumatutelt importijatelt.
The comparison showed that during the IP, imports of the product concerned were sold in the Community at prices which undercut the Community industry’s prices, when expressed as a percentage of the latter, as follows: Ukraine 34,1 % and Croatia: 23,3 %.
Võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi vaatlusaluseid importtooteid ühenduses hinnaga, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad järgmiste marginaalide võrra (väljendatuna protsendina ühenduse tootmisharu hindadest): Ukraina 34,1 % ja Horvaatia 23,3 %.
Even if the anti-dumping duties are taken into account, undercutting is still significant with 10 % for imports from Ukraine and 6,5 % for imports from Croatia.
Isegi dumpinguvastaseid tollimakse arvestades on hindade allalöömine siiski märkimisväärne – 10 % Ukrainast ja 6,5 % Horvaatiast pärineva impordi puhul.
It has to be noted that average prices of the imports increased from 2000 up to the IP as shown below, which is in line with the overall price developments on the EU market.
Tuleb märkida, et impordi keskmised hinnad olid uurimisperioodiks 2000. aastaga võrreldes tõusnud, nagu näidatud alltoodud tabelis, mis on kooskõlas üldiste hinnasuundumustega ELi turul.
However, as shown in recital 74, prices of imports from the countries concerned did not increase as much as the prices of the Community industry.
Alltoodud põhjendusest 74 nähtub siiski, et vaatlusaluste riikide impordi hinnad kasvasid vähem kui ühenduse tootmisharu hinnad.
Prices of imports, duty unpaid (Eur/tonne)
Impordihinnad enne tollimaksu (eurot tonni kohta)
Ukraine and Croatia Average
Ukraina ja Horvaatia keskmine
In accordance with Article 3(5) of the basic Regulation, the examination of the impact of the dumped imports on the Community industry included an evaluation of all economic factors and indices having a bearing on the state of the industry from 1999 (base year) to the IP.
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikidele ajavahemikus aastast 1999 (alusaasta) uurimisperioodini ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavatele asjakohastele majandusteguritele ja -näitajatele.
The Community industry data below represent the aggregated information of the five cooperating Community producers.
Alltoodud ühenduse tootmisharu andmed kujutavad endast kokkuvõtet viie koostööd tegeva ühenduse tootja andmetest.
The evolution of production, production capacity and capacity utilisation is as follows:
Toodangus, tootmisvõimsuses ja tootmisvõimsuse rakendamises on aset leidnud järgmised muutused:
Production (tonnes)
Toodang (tonnides)
Production capacity (tonnes)
Tootmisvõimsus (tonnides)
Capacity utilisation
Tootmisvõimsuse kasutusaste
As shown in the table above, production during the period 1999 to 2001 increased to a peak in 2001 and then decreased significantly during the IP.
Ülaltoodud tabelist nähtub, et ajavahemikul 1999–2001 saavutas tootmine kõrgeima taseme aastal 2001 ning vähenes uurimisperioodil oluliselt.
Although export sales increased and compensated to some extent for the decrease of sales in the Community, the reduction in the production and the decrease in the production capacity during the IP could not be avoided.
Ehkki eksportmüügi suurenemine korvas teataval määral müügi vähenemist ühenduse turul, osutus tootmise ja tootmisvõimsuse vähenemine uurimisperioodi jooksul vältimatuks.
The figures below represent the volume of stocks at the end of each period.
Alltoodud arvud näitavad varude suurust iga perioodi lõpul.
Stocks (tonnes)
Varud (tonnides)
Stocks have increased during the period considered.
Varud on vaatlusaluse perioodi jooksul suurenenud.
It is to be noted that the Community industry generally produces the product concerned to order.
Tuleb märkida, et üldiselt toodetakse ühenduse tootmisharus vaatlusalust toodet tellimuste alusel.
Consequently, the level of stocks held by the Community industry is found not to be a very significant indicator in the assessment of the situation of the Community industry.
Seega ei peeta ühenduse tootmisharu varude suurust tootmisharu olukorra hindamisel väga oluliseks näitajaks.
However, it was found that the increase in stocks is also a consequence of the decreasing sales and market share of the Community industry.
Siiski leiti, et varude suurenemine on seotud ka ühenduse tootmisharu müügi ja turuosa vähenemisega.
Sales volume, market shares, growth and average unit prices in the Community
Müügimaht, turuosad, kasv ja keskmised ühikuhinnad ühenduses.
The figures below represent the Community industry's sales to independent customers in the Community.
Alltoodud arvud näitavad ühenduse tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele ühenduse turul.
Sales volume (tonnes)
Müügimaht (tonnides)
Index (1999=100)
Indeks (1999 = 100)
Average sales prices (EUR/tonne)
Keskmine müügihind (eurot tonni kohta)
The Community industry's sales volumes increased by 12 % from 1999 to 2001 and then dropped down significantly during the IP to a level even below that in 1999.
Ühenduse tootmisharu müügimaht kasvas perioodil 1999–2001 12 % võrra ja kahanes uurimisperioodil oluliselt – tasemeni, mis jäi alla isegi 1999. aasta näitajale.
The development in sales volumes should be seen in the light of the level of consumption during the same period, which increased by 12 % from 1999 to 2001 and then decreased during the IP.
Müügimahtude muutuste juures tuleks vaadelda ka sama perioodi tarbimistaset, mis tõusis ajavahemikul 1999–2001 12 % võrra ja hakkas uurimisperioodi jooksul langema.
However, the demand did not decrease as much as the sales volume between 2001 and the IP.
Võrreldes müügimahu langusega, kahanes nõudlus ajavahemikul aastast 2001 kuni uurimisperioodini siiski vähemal määral.
Following the introduction of measures in 2000, the Community industry was able to regain lost market share.
Pärast meetmete kehtestamist aastal 2000 hakkas ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa tagasi võitma.
Between 1999 and 2000, the market share of the Community industry increased from 46,8 % to 50,7 % of Community consumption.
Perioodil 1999–2000 suurenes ühenduse tootmisharu turuosa 46,8 %lt ühenduse tarbimismahust 50,7 %le.
However, following this period of relative strength, the market share of the Community industry decreased again.
Pärast seda kasvuperioodi hakkas ühenduse tootjate turuosa siiski taas kahanema.
Between 2000 and the IP, its share of Community consumption decreased to 45,7 % as dumped imports started again to penetrate the Community market.
Ajavahemikul 2000. aastast uurimisperioodini vähenes ühenduse tootjate osa ühenduse tarbimisest 45,7 %ni, kuna ühenduse turule hakati jälle tooma dumpinguhinnaga importtooteid.
Facing increasing imports as from 2000 on and decreasing Community sales from 2001 on, the Community industry could not increase the production of the product concerned.
Alates 2000. aastast suureneva impordi ja alates 2001. aastast väheneva ühenduse toodangu müügi tingimustes ei suutnud ühenduse tootjad vaatlusaluse toote tootmismahtu suurendada.
Rather were they forced to reduce production capacity and work force in the IP, as increasing exports of the Community industry could not compensate the loss of sales on the Community market.
Uurimisperioodil olid nad sunnitud tootmismahtu ja tööjõudu vähendama, kuna ühenduse ekspordi suurenemine ei suutnud korvata müügi vähenemist ühenduse turul.
The Community industry's average sales prices increased in the period considered.
Vaatlusalusel perioodil tõusis ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad.
However, the higher prices could not generate sufficient profitability, as described in detail below.
Kõrgemad hinnad ei suurendanud siiski piisaval määral müügi tasuvust, nagu on näha alltoodud üksikasjalikust kirjeldusest.
The profit concept used below is profit before taxes, which represents the profit generated by sales of the product concerned on the Community market.
Tasuvusnäitajana vaadeldakse maksueelset kasumit – vaatlusaluse toote müügi tasuvust ühenduse turul.
Following the imposition of anti-dumping measures against imports of seamless pipes and tubes originating in Croatia and Ukraine, the Community industry could, as seen above, increase the prices to reach around break-even in 2000 and 2001.
Ülaltoodud tabelist nähtub, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate õmblusteta torude impordi suhtes, lähenes ühenduse tootmisharu hindu suurendades aastatel 2000 ja 2001 kasumilävele.
However, the Community industry could not reach the level of profit which it could be expected to achieve in the absence of dumped imports (i.e. 5 %) as set out in the Regulation imposing the measures currently in force.
Ühenduse tootjad ei saavutanud siiski seda kasumimäära, mille saavutamist võis määruse alusel, millega kehtestati praegused meetmed, dumpinguhinnaga impordi puudumise korral eeldada (5 %).
Moreover, the level of profit decreased during the IP below break-even.
Uurimisperioodil jäi kasumimäär isegi kasumilävest madalamaks.
The reason for this decrease despite the higher sales prices were increasing raw material and labour costs per unit, which went up despite the reduction of employees during that time.
Vaatamata kõrgemale müügihinnale aset leidnud languse põhjuseks oli suurenev tooraine- ja tööjõukulu ühiku kohta, ehkki töötajate arv nimetatud perioodil vähenes.
The Community industry was not able to pass on those costs to its customers as would have been necessary due to the competition caused by the low priced dumped imports.
Dumpinguhinnaga impordi põhjustatud konkurentsi tingimustes ei saanud ühenduse tootjad suurenenud kulusid katta oma klientide arvelt, mis oleks olnud vajalik.
Following a slightly positive trend in 2000 and 2001, the financial situation of the Community industry started to deteriorate again during the IP, coinciding with increases of dumped imports from Croatia and Ukraine.
Pärast mõningast paranemist 2000. ja 2001. aastal hakkas ühenduse tootmisharu finantsolukord uurimisperioodil jälle halvenema, samas aga suurenes ka dumpinguhinnaga import Horvaatiast ja Ukrainast.
The profit level reached in 2001 was just above break-even, and was far from the level that would allow financing sufficiently reinvestment.
aastal saavutatud kasumitase jõudis vaevu tasuvusläveni ning jäi kaugelt alla tasemele, mis oleks võimaldanud piisavaid reinvesteeringuid.
Return on investments, cash flow, investments and ability to raise capital
Investeeringutasuvus, rahakäive ja kapitali kaasamise võime
The trends for the Return on Investments, the Cash flow and the Investments are shown in the following table.
Investeeringutasuvuse, rahakäibe ja investeeringute muutus on näidatud järgmises tabelis.
Index 1999=100
Indeks (1999 = 100)
It is noted that the above figures for Return on Investments reflect to a large extent those on profitability.
On näha, et ülaltoodud investeeringutasuvuse näitajad sarnanevad suuresti üldise tasuvuse näitajatele.
The Return on Investments increased from 1999 to 2000 but decreased again up to the IP.
Investeeringutasuvus suurenes ajavahemikul 1999–2000, kuid hakkas 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel taas vähenema.
The Cash Flow shows approximately the same trend as the profitability, namely a peak in 2001 and then a decrease again.
Rahakäibe muutused sarnanevad tasuvuse näitajatele – 2001. aasta kõrgtasemele järgnes taas langus.
Insofar as the product concerned accounts for less than 1 % of total turnover of the Community producers and the Community producers also use their production lines for the manufacturing of a variety of other steel products, it is considered that these figures are not meaningful in themselves.
Kuna vaatlusalune toode moodustab alla 1 % ühenduse tootjate kogukäibest ja ühenduse tootjad kasutavad oma tootmisliine ka paljude teiste terastoodete valmistamiseks, ei peeta neid näitajaid eriti olulisteks.
However, they are illustrative, in that two of the cooperating Community producers which produced the product concerned to a much higher extent than other Community producers show trends similar to the ones indicated in the table above regarding Return on Investments, Cash Flow and Investments.
Samas on need kõnekad selles mõttes, et kahe koostööd tegeva ühenduse tootja, kes toodavad vaatlusalust toodet tunduvalt suuremas mahus kui teised ühenduse tootjad, investeeringutasuvuse, rahakäibe ja investeeringute näitajate suundumused sarnanevad ülaltoodud näitajatele.
Following the imposition of anti-dumping measures in 2000, the Community industry made some investments.
Pärast dumpinguvastaste meetmete võtmist 2000. aastal tegid ühenduse tootjad mõningal määral investeeringuid.
However, these investments were found to be in the majority aimed at the replacement of machinery.
Valdavalt investeeriti siiski seadmete väljavahetamisse.
In the IP, investments decreased significantly compared to the preceding two years.
Uurimisperioodil vähenesid investeeringud eelneva kahe aastaga võrreldes tunduvalt.
The Community industry's ability to raise capital, either from external providers of finance or parent companies, was nevertheless not seriously affected during the period considered as the product concerned accounts for less than 1 % of total turnover of the Community producers and the Community producers also use their production lines for the manufacture of a variety of other steel products.
Ühenduse tootjate võime nii välistelt rahastajatelt kui emaettevõtjatelt kapitali kaasata vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt ei kannatanud, kuna vaatlusalune toode moodustab ühenduse tootjate kogukäibest alla 1 % ja ühenduse tootjad kasutavad oma tootmisliine ka mitmesuguste teiste terasetoodete valmistamiseks.
Employment, productivity and wages
Tööhõive, tootlikkus ja palk
Productivity (tonne/employee)
Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)
Wages Index 1999=100
Palk Indeks (1999 = 100)
As seen above, the Community industry increased its productivity and the number of employees in 2000 and 2001 as production increased during that period.
Ülaltoodust nähtub, et ühenduse tootmisharus suurenesid 2000. ja 2001. aastal nii tootlikkus kui töötajate arv, kuna sel perioodil suurenes ka tootmine.
However, in the IP, the number of employees was reduced significantly to a level below that in 1999.
Uurimisperioodil vähenes töötajate arv aga märkimisväärselt, langedes alla 1999. aasta taseme.
Productivity also decreased following the substantial decrease in production.
Suurele tootmislangusele järgnes ka tootlikkuse vähenemine.
Wages were relatively stable during the period considered, and merely moved in line with inflation.
Palgad jäid vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks ja muutused olid tingitud ainult inflatsioonist.
Recovery from past dumping
Toibumine varasemast dumpingust
Following the introduction of measures in 2000, the Community industry was able to regain lost market share and reach a more sustainable level in its average sale prices.
Pärast meetmete kehtestamist 2000. aastal hakkasid ühenduse tootjad kaotatud turuosa tagasi võitma ja müügihindade keskmine tase tõusis.
Nevertheless, from 2001 on, the Community industry's financial performance started to deteriorate again.
Alates 2001. aastast hakkasid ühenduse tootjate finantstulemused siiski taas halvenema.
Therefore, it can be concluded that the Community has not recovered from past dumping.
Seega saab järeldada, et ühendus ei ole varasemast dumpingust toibunud.
Magnitude of the actual margin of dumping
Tegelik dumpingumarginaal
The dumping margins are specified in the dumping part (recitals 25 and 50).
Täpsem ülevaade dumpingumarginaalidest on esitatud dumpinguosas (põhjendused 25 ja 50).
These margins established are clearly above de minimis.
On selge, et need marginaalid on minimaalsest suuremad.
Furthermore, given the volume and the price of the dumped imports, the impact of the actual margin of dumping cannot be considered to be negligible.
Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.
It is recalled that, following the imposition of anti-dumping measures against imports of the product concerned from Croatia and Ukraine, the Community industry immediately gained confidence.
Tuletatakse meelde, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist vaatlusaluse toote Horvaatiast ja Ukrainast pärineva impordi suhtes tugevnes ühenduse tootmisharu koheselt.
Average prices of its Community sales increased by 14 % between 1999 and 2001 and sales volumes in the Community as well as production increased in the same period.
Keskmine müügihind ühenduses tõusis ajavahemikul 1999-2001 14 % võrra, samuti suurenesid sel perioodil müügimaht ühenduses ning tootmine.
In consequence, the industry could make some necessary investments at that time and employed more work force.
Selle tulemusena said tootjad sel ajal teha vajalikke investeeringuid ja võtta tööle rohkem töötajaid.
However, the situation started to deteriorate substantially in the IP.
Uurimisperioodil hakkas olukord aga oluliselt halvenema.
Sales in the Community decreased by 12 % from 2001 to the IP and the Community industry had to adjust significantly by reducing production, production capacity and employment.
aastast kuni uurimisperioodini vähenes müük ühenduses 12 % ning kõnealuses tootmisharus tuli kohanemiseks vähendada tootmist, tootmisvõimsust ja tööhõivet.
The market share of the Community industry decreased further from 2001 to the IP to a level below that in 1999.
Ajavahemikul 2001. aastast kuni uurimisperioodini vähenes ka ühenduse tootjate turuosa, langedes alla 1999. aasta taseme.