natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It concluded that currently available scientific data do not support setting specific criteria for pathogenic V. vulnificus and parahaemolyticus in seafood.
SCVPH jõudis järeldusele, et käesoleval ajal teadaolevad teadusandmed ei toeta mereandide osas erikriteeriumide kehtestamist patogeensele V. vulnificus’ele ja parahaemolyticus’ele.
However, it recommended that codes of practice should be established to ensure that good hygiene practice has been applied.
SCVPH soovitas siiski, et hea hügieenitava kohaldamiseks tuleks kehtestada tegevusjuhised.
The SCVPH issued an opinion on Norwalk-like viruses (NLVs, noroviruses) on 30-31 January 2002.
SCVPH esitas seisukoha Norwalk-tüüpi viiruste (NLVd, noroviirused) kohta 30. ja 31. jaanuaril 2002.
In that opinion it concluded that the conventional faecal indicators are unreliable for demonstrating the presence or absence of NLVs and that the reliance on faecal bacterial indicator removal for determining shellfish purification times is unsafe practice.
Selles seisukohas jõudis SCVPH järeldusele, et tavalised fekaalnäitajad ei ole NLVde olemasolu või puudumise määramisel usaldusväärsed ning koorikloomakarpide puhastusaja kindlaksmääramisel on ohtlik usaldada fekaalbakterite vähenemise näitajat.
It also recommended using E. coli rather than faecal coliforms to indicate faecal contamination in shellfish harvesting areas, when applying bacterial indicators.
SCVPH soovitas bakterindikaatorite kohaldamisel kasutada pigem E. coli baktereid kui fekaalseid kolibaktereid, et näidata fekaalset saastumist karpide kogumisalal.
On 27 February 2002 the SCF adopted an opinion on specifications for gelatine in terms of consumer health.
veebruaril 2002 võttis toidu teaduskomitee vastu arvamuse tarbijatervishoiu kohta želatiini spetsifikatsioonide puhul.
It concluded that the microbiological criteria set in Chapter 4 of Annex II to Council Directive 92/118/EEC of 17 December 1992 laying down animal health and public health requirements governing trade in and imports into the Community of products not subject to the said requirements laid down in specific Community rules referred to in Annex A(I) to Directive 89/662/EEC and, as regards pathogens, to Directive 90/425/EEC in terms of consumer health were excessive, and considered it sufficient to apply a mandatory microbiological criterion for salmonella only.
Komitee jõudis järeldusele, et mikrobioloogilised kriteeriumid, mis kehtestati nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiivi 92/118/EMÜ (millega sätestatakse selliste toodete ühendusesisest kaubandust ja ühendusse importimist reguleerivad loomade ja inimeste tervishoiunõuded, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 89/662/EMÜ A lisa I peatükis ja patogeenide puhul direktiivis 90/425/EMÜ osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud nõudeid) II lisa 4. peatükis, olid tarbijatervishoiu osas üleliigsed, ning leidis, et on piisav kohaldada kohustuslikke mikrobioloogilisi kriteeriume üksnes salmonellale.
The SCVPH issued an opinion on verotoxigenic E. coli (VTEC) in foodstuffs on 21 and 22 January 2003.
SCVPH esitas 21. ja 22. jaanuaril 2003 seisukoha verotoksiini produtseeriva E. coli kohta (VTEC) toiduainetes.
In its opinion it concluded that applying an end-product microbiological standard for VTEC O157 is unlikely to deliver meaningful reductions in the associated risk for the consumers.
SCVPH jõudis oma seisukohas järeldusele, et lõpptoote mikrobioloogiliste standardite kehtestamine VTEC O157 puhul ei vähenda tõenäoliselt ohtu tarbijale.
However, microbiological guidelines aimed at reducing the faecal contamination along the food chain can contribute to a reduction in public health risks, including VTEC.
Siiski võib mikrobioloogiliste suunistega, mille eesmärk on vähendada fekaalset saastumist toiduahelas, kaasa aidata rahvatervise ohtude, sealhulgas VTEC vähenemisele.
The SCVPH identified the following food categories where VTEC represents a hazard to public health: raw or undercooked beef and possibly meat from other ruminants, minced meat and fermented beef and products thereof, raw milk and raw milk products, fresh produce, in particular sprouted seeds, and unpasteurised fruit and vegetable juices.
SCVPH määras kindlaks järgmised toidu liigid, mille puhul VTEC rahvatervist ohustab: toores või pooltoores veiseliha ja võib-olla teiste mäletsejaliste liha, hakkliha ja fermenteeritud veiseliha ning nendest valmistatud tooted, toorpiim ja toorpiimasaadused, värsked saadused, eelkõige idandatud seemned, pastöriseerimata puuvilja- ja köögiviljamahlad.
On 26 and 27 March 2003 the SCVPH adopted an opinion on staphylococcal enterotoxins in milk products, particularly in cheeses.
ja 27. märtsil 2003 võttis SCVPH vastu seisukoha stafülokoksete enterotoksiinide kohta piimasaadustes, eelkõige juustus.
It recommended revising the criteria for coagulase-positive staphylococci in cheeses, in raw milk intended for processing and in powdered milk.
SCVPH soovitas muuta kriteeriume, mis käsitlevad koagulaaspositiivseid stafülokokke juustus, töötlemiseks ettenähtud toorpiimas ja piimapulbris.
In addition, criteria for staphylococcal enterotoxins should be laid down for cheeses and powdered milk.
Lisaks tuleb kehtestada juustu ja piimapulbri stafülokoksete enterotoksiinide kriteeriumid.
The SCVPH adopted an opinion on salmonellae in foodstuffs on 14 and 15 April 2003.
SCVPH võttis 14. ja 15. aprillil 2003 vastu seisukoha salmonella esinemise kohta toiduainetes.
According to the opinion, food categories possibly posing a high risk to public health include raw meat and some products intended to be eaten raw, raw and undercooked products of poultry meat, eggs and products containing raw eggs, unpasteurised milk and some products thereof.
Seisukoha kohaselt võivad rahvatervisele väga ohtlikud toiduained olla toores liha ja mõned toorelt söödavad tooted, toores ja pooltoores kodulinnuliha, munad ja toorest muna sisaldavad tooted, pastöriseerimata piim ning mõned sellest valmistatud tooted.
Sprouted seeds and unpasteurised fruit juices are also of concern.
Murettekitavad on samuti idandatud seemned ja pastöriseerimata puuviljamahlad.
It recommended that the decision on the need for microbiological criteria should be taken on the basis of its ability to protect the consumers and its feasibility.
SCVPH soovitas mikrobioloogiliste kriteeriumide vajalikkust käsitleva otsuse võtta vastu selle põhjal, kas otsus aitab kaitsta tarbijat ning kas otsuse kohaldamine on teostatav.
The Scientific Panel on Biological Hazards (BIOHAZ Panel) of the European Food Safety Authority (EFSA) issued an opinion on the microbiological risks in infant formulae and follow-on formulae on 9 September 2004.
Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) bioloogiliste ohtude teaduskomisjon (BIOHAZ) esitas 9. septembril 2004 seisukoha mikrobioloogiliste ohtude kohta imikute piimasegudes ja jätkupiimasegudes.
It concluded that Salmonella and Enterobacter sakazakii are the micro-organisms of greatest concern in infant formulae, formulae for special medical purposes and follow-on formulae.
Jõuti järeldusele, et kõige rohkem muret tekitab mikroorganismide Salmonella ja Enterobacter sakazakii esinemine imikute piimasegudes, meditsiinilise eriotstarbega segudes ja jätkupiimasegudes.
The presence of these pathogens constitutes a considerable risk if conditions after reconstitution permit multiplication.
Nimetatud patogeenid on arvestatavaks ohuks, kui kasutamiskõlblikuks muutmise järgsed tingimused võimaldavad nende paljunemist.
Enterobacteriaceae, which are more often present, could be used as an indicator for risk.
Sagedamini leiduvaid enterobaktereid võib kasutada riskinäitajana.
Monitoring and testing of Enterobacteriaceae was recommended in both the manufacturing environment and the finished product by the EFSA.
Enterobakterite seiret ja kontrollimist soovitas Euroopa Toiduohutusamet korraldada nii tootmiskeskkonnas kui ka valmistoodete puhul.
However, besides pathogenic species the family Enterobacteriaceae includes also environmental species, which often appear in the food manufacturing environment without posing any health hazard.
Enterobakterite sugukond hõlmab patogeensete liikide kõrval ka keskkonnaliike, mis esinevad sageli toidu tootmiskeskkonnas ega kujuta ohtu tervisele.
Therefore, the family Enterobacteriaceae can be used for routine monitoring, and if they are present testing of specific pathogens can be started.
Seepärast võib enterobakterite sugukonda kasutada korraliseks seireks ning nende esinemisel võib alustada eripatogeenide kontrollimist.
International guidelines for microbiological criteria in respect of many foodstuffs have not yet been established.
Paljude toiduainete kohta ei ole mikrobioloogiliste kriteeriumide rahvusvahelisi juhiseid veel koostatud.
However, the Commission has followed the Codex Alimentarius guideline ‘Principles for the establishment and application of microbiological criteria for foods CAC/GL 21 — 1997’ and in addition, the advice of the SCVPH and the SCF in laying down microbiological criteria.
Komisjon on mikrobioloogiliste kriteeriumide kehtestamisel järginud CodexAlimentarius’e juhendit “Toitude mikrobioloogiliste kriteeriumide kehtestamise ja rakendamise põhimõtted CAC/GL 21 – 1997” ning rahvatervisega seotud veterinaarmeetmete teaduskomitee ja toidu teaduskomitee nõuandeid.
Existing Codex specifications in respect of dried milk products, foods for infants and children and the histamine criterion for certain fish and fishery products have been taken account.
Arvesse on võetud koodeksi erisusi kuivpiimatoodete, imiku- ja lastetoitude ning teatavate kalade ja kalatoodete histamiinikriteeriumi kohta.
The adoption of Community criteria should benefit trade by providing harmonised microbiological requirements for foodstuffs and replacing national criteria.
Ühenduse kriteeriumide vastuvõtmine peaks toiduainete ühtlustatud mikrobioloogiliste nõuete kehtestamise ja siseriiklike kriteeriumide asendamise kaudu soodustama kaubandust.
The microbiological criteria set for certain categories of food of animal origin in Directives that were repealed by Directive 2004/41/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 repealing certain Directives concerning food hygiene and health conditions for the production and placing on the market of certain products of animal origin intended for human consumption and amending Council Directives 89/662/EEC and 92/118/EEC and Council Decision 95/408/EC should be revised and certain new criteria set in the light of the scientific advice.
Teatavatele loomset päritolu toiduainetele kehtestatud mikrobioloogilised kriteeriumid, mis tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/41/EÜ, millega tunnistatakse kehtetuks teatavad direktiivid, mis käsitlevad teatavate inimtoiduks ettenähtud loomse päritoluga toodete tootmise ja turuleviimise toiduhügieeni ning tervishoiunõudeid, ja muudetakse nõukogu direktiive 89/662/EMÜ ja 92/118/EMÜ ning nõukogu otsust 95/408/EÜ, tuleks läbi vaadata ning teaduslike soovituste põhjal tuleks kehtestada teatavad uued kriteeriumid.
The microbiological criteria laid down in Commission Decision 93/51 EEC of 15 December 1992 on the microbiological criteria applicable to the production of cooked crustaceans and molluscan shellfish are incorporated in this Regulation.
Mikrobioloogilised kriteeriumid, mis on sätestatud komisjoni 15. detsembri 1992. aasta otsuses 93/51/EÜ keedetud koorikloomade ja limuste tootmise suhtes kohaldatavate mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta, on inkorporeeritud käesolevasse määrusse.
It is therefore appropriate to repeal that Decision.
Seepärast on asjakohane kõnealune otsus kehtetuks tunnistada.
Since Commission Decision 2001/471/EC of 8 June 2001 laying down rules for the regular checks on the general hygiene carried out by the operators in establishments according to Directive 64/433/EEC on health conditions for the production and marketing of fresh meat and Directive 71/118/EEC on health problems affecting the production and placing on the market of fresh poultrymeat is repealed with effect from the 1 January 2006, it is appropriate to incorporate microbiological criteria set for carcases in this Regulation.
Käesolevasse määrusesse tuleks inkorporeerida rümpade osas kehtestatud mikrobioloogilised kriteeriumid, sest alates 1. jaanuarist 2006 tunnistatakse kehtetuks komisjoni 8. juuni 2001. aasta otsus 2001/471/EÜ, milles sätestatakse vastavalt direktiivile 64/433/EMÜ (värske liha tootmise ja turustamise tervishoiunõuete kohta) ja direktiivile 71/118/EMÜ (värske linnuliha tootmist ja turuleviimist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta) ettevõtjate poolt ettevõtetes läbiviidava üldise hügieeni regulaarse kontrolli eeskirjad.
The producer or manufacturer of a food product has to decide whether the product is ready to be consumed as such, without the need to cook or otherwise process it in order to ensure its safety and compliance with the microbiological criteria.
Toiduaine tootja või valmistaja peab otsustama, kas toote ohutuse ja mikrobioloogilistele kriteeriumidele vastavuse tagamise seisukohalt on toode tarbimiskõlbulik sellisena, nagu ta on, s.t ilma kuumtöötlemise või muu töötlemiseta.
According to Article 3 of Directive 2000/13/EC of the European Parliament and of the Council of 20 March 2000 on the approximation of the laws of the Member States relating to the labelling, presentation and advertising of foodstuffs, the instructions for use of a foodstuff are compulsory on the labelling when it would be impossible to make appropriate use of the foodstuff in the absence of such instructions.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 3 kohaselt on toiduaine märgistamisel kasutusjuhised kohustuslikud, kui selliste juhiste puudumisel on toiduaine asjakohane kasutamine võimatu.
Such instructions should be taken into account by food business operators when deciding appropriate sampling frequencies for the testing against microbiological criteria.
Toidukäitlejad peavad järgima kõnealuseid juhiseid otsuse langetamisel mikrobioloogiliste kriteeriumide kontrollimiseks vajalike proovide võtmise sageduse üle.
Sampling of the production and processing environment can be a useful tool to identify and prevent the presence of pathogenic micro-organisms in foodstuffs.
Toiduainetes esinevate patogeensete mikroorganismide väljaselgitamisel ja vältimisel võib osutuda kasulikuks võtta proove tootmis- ja töötlemiskeskkonnast.
Food business operators should decide themselves the necessary sampling and testing frequencies as part of their procedures based on HACCP principles and other hygiene control procedures.
Toidukäitlejad peavad ise otsustama proovide võtmise ja kontrollimise sageduse üle, mis on osa ohuanalüüsil ja kriitiliste kontrollpunktide põhimõtetel ning teistel hügieenikontrollimeetmetel põhinevast korrast.
However, it may be necessary in certain cases to set harmonised sampling frequencies at Community level, particularly in order to ensure the same level of controls to be performed throughout the Community.
Teatavatel juhtudel võib osutuda vajalikuks määrata proovide võtmise sagedus ühenduse tasandil, seda eelkõige ühenduses ühesuguse tasemega kontrolli tagamiseks.
Test results are dependent on the analytical method used, and therefore a given reference method should be associated with each microbiological criterion.
Kontrolli tulemused sõltuvad analüüsimeetodist ja seepärast tuleb iga mikrobioloogilise kriteeriumiga ühendada teatav standardmeetod.
However, food business operators should have the possibility to use analytical methods other than the reference methods, in particular more rapid methods, as long as the use of these alternative methods provides equivalent results.
Toidukäitlejatel peab siiski olema võimalus kasutada muid analüüsimeetodeid kui standardmeetodeid, eelkõige kiiremaid meetodeid, kui need annavad samaväärseid tulemusi.
Moreover, a sampling plan needs to be defined for each criterion in order to ensure harmonised implementation.
Lisaks tuleb iga kriteeriumi jaoks kindlaks määrata proovivõtukava, et tagada ühtlustatud rakendamine.
It is nevertheless necessary to allow the use of other sampling and testing schemes, including the use of alternative indicator organisms, on condition that these schemes provide equivalent guarantees of food safety.
Sellest olenemata on vajalik lubada teiste proovivõtu- ja kontrollkavade kasutamist, sealhulgas alternatiivsete indikaatororganismide kasutamist, tingimusel et need kavad tagavad samaväärse toiduohutuse.
Trends in test results should be analysed, as they are able to reveal unwanted developments in the manufacturing process enabling the food business operator to take corrective actions before the process is out of control.
Kontrolli tulemuste suundumusi tuleb analüüsida, sest need võivad esile tuua tootmisprotsessi soovimatud arengud, mis võimaldab toidukäitlejal võtta parandusmeetmeid enne, kui protsess väljub kontrolli alt.
The microbiological criteria set in this Regulation should be open to review and revised or supplemented, if appropriate, in order to take into account developments in the field of food safety and food microbiology.
Käesoleva määrusega kehtestatud mikrobioloogilisi kriteeriume peab olema võimalik läbi vaadata ning vajadusel tuleb neid muuta või täiendada, et võtta arvesse toiduohutuse ja toidumikrobioloogia valdkonna arengut.
This includes progress in science, technology and methodology, changes in prevalence and contamination levels, changes in the population of vulnerable consumers, as well as the possible outputs from risk assessments.
See hõlmab teaduse, tehnoloogia ja metoodika arengut, muutusi leviku- ja saastetasandil, tundliku tarbijaskonna muutusi ning ohu hindamise võimalikke tulemusi.
In particular, criteria for pathogenic viruses in live bivalve molluscs should be established when the analytical methods are developed sufficiently.
Pärast analüüsimeetodite piisavat väljaarendamist tuleb eelkõige kehtestada patogeensete viiruste kriteeriumid elusate kahepoolmeliste karploomade puhul.
There is a need for development of reliable methods for other microbial hazards too, e.g. Vibrio parahaemolyticus.
Usaldusväärsed meetodid on vaja välja töötada ka teiste mikroobsete ohtude, näiteks Vibrio parahaemolyticus’e jaoks.
It has been demonstrated that the implementation of control programmes can markedly contribute to a reduction of the prevalence of salmonella in production animals and products thereof.
On tõestatud, et kontrollprogrammide rakendamine võib märgatavalt aidata kaasa salmonella levimuse vähenemisele produktiivloomades ja nendest valmistatud toodetes.
The purpose of Regulation (EC) No 2160/2003 of the European Parliament and of the Council of 17 November 2003 on the control of salmonella and other specified food-borne zoonotic agents is to ensure that proper and effective measures are taken to control salmonella at relevant stages of the food chain.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) eesmärk on tagada, et salmonella tõrjeks toiduahela asjaomastes etappides võetaks nõuetekohaseid ja tõhusaid meetmeid.
Criteria for meat and products thereof should take into account the expected improvement in the salmonella situation at the level of primary production.
Liha ja lihatoodete kriteeriumide puhul tuleks arvesse võtta salmonella esinemise oodatavat vähenemist esmatootmise etapis.
For certain food safety criteria, it is appropriate to grant the Member States a transitional derogation, enabling them to comply with less stringent criteria but provided that the foodstuffs would only be marketed on the national market.
Teatavate toiduohutuskriteeriumide puhul on asjakohane teha liikmesriikidele ajutine erand, mis võimaldab neil järgida leebemaid kriteeriume, kuid tingimusel, et selliseid toiduaineid turustatakse ainult riigisiseselt.
The Member States should notify the Commission and other Member States where this transitional derogation is used.
Liikmesriigid peavad teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike, kui nad kasutavad kõnealust ajutist erandit.
This Regulation lays down the microbiological criteria for certain micro-organisms and the implementing rules to be complied with by food business operators when implementing the general and specific hygiene measures referred to in Article 4 of Regulation (EC) No 852/2004.
Käesoleva määrusega kehtestatakse teatavate mikroorganismide mikrobioloogilised kriteeriumid ja rakenduseeskirjad, mida toidukäitlejatel tuleb järgida määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklis 4 nimetatud üld- ja erihügieenimeetmete rakendamisel.
The competent authority shall verify compliance with the rules and criteria laid down in this Regulation in accordance with Regulation (EC) No 882/2004, without prejudice to its right to undertake further sampling and analyses for the purpose of detecting and measuring other micro-organisms, their toxins or metabolites, either as a verification of processes, for food suspected of being unsafe, or in the context of a risk analysis.
Pädev asutus kontrollib käesolevas määruses sätestatud eeskirjade ja kriteeriumide järgimist kooskõlas määrusega (EÜ) nr 882/2004, ilma et see piiraks pädeva asutuse õigust teha täiendavaid proove ja analüüse, et avastada ning mõõta teisi mikroorganisme, nende toksiine või metaboliite kas protsesside kinnitamiseks ohukahtlusega toidu puhul või seoses riskianalüüsiga.
This Regulation shall apply without prejudice to other specific rules for the control of micro-organisms laid down in Community legislation and in particular the health standards for foodstuffs laid down in Regulation (EC) No 853/2004 of the European Parliament and of the Council, the rules on parasites laid down under Regulation (EC) No 854/2004 of the European Parliament and of the Council and the microbiological criteria laid down under Council Directive 80/777/EEC.Article 2
Käesoleva määruse kohaldamine ei piira ühenduse õigusaktides sätestatud mikroorganismide kontrolli käsitlevate muude erieeskirjade kohaldamist ning eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 sätestatud toiduainete tervishoiustandardite, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 854/2004 kehtestatud parasiite käsitlevate eeskirjade ning nõukogu direktiiviga 80/777/EMÜ kehtestatud mikrobioloogiliste kriteeriumide kohaldamist.Artikkel 2
The following definitions shall apply:
Määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
‘micro-organisms’ means bacteria, viruses, yeasts, moulds, algae, parasitic protozoa, microscopic parasitic helminths, and their toxins and metabolites;
mikroorganismid – bakterid, viirused, pärmseened, hallitusseened, vetikad, parasiitalgloomad, mikroskoopilised parasitaarussnugilised ning nende toksiinid ja metaboliidid;
‘microbiological criterion’ means a criterion defining the acceptability of a product, a batch of foodstuffs or a process, based on the absence, presence or number of micro-organisms, and/or on the quantity of their toxins/metabolites, per unit(s) of mass, volume, area or batch;
mikrobioloogiline kriteerium – kriteerium, millega määratakse kindlaks toote, toiduainepartii või protsessi vastuvõetavus, mis põhineb mikroorganismide puudumisel, olemasolul või arvul, nende toksiinide või metaboliitide kogusel massi-, mahu-, pindala- või partiiühiku kohta;
‘food safety criterion’ means a criterion defining the acceptability of a product or a batch of foodstuff applicable to products placed on the market;
toiduohutuskriteerium – kriteerium, millega määratakse kindlaks toote või toiduainepartii vastuvõetavus ja mida kohaldatakse turuleviidud toodete suhtes;
‘process hygiene criterion’ a criterion indicating the acceptable functioning of the production process.
protsessi hügieenikriteerium – kriteerium, millega määratakse kindlaks tootmisprotsessi vastuvõetav toimimine.
Such a criterion is not applicable to products placed on the market.
Kõnealust kriteeriumi ei kohaldata turuleviidud toodete puhul.