natgillin/translations-raw huggingface dataset:
MSC Molecular sieve column
MSC Molekulaarsõel-kolonn
Type 13X, 250/350 μm (45/60 mesh), 1220 mm length × 2,16 mm ID shall be used and conditioned at least 12 h at 423 K (150 °C) with carrier gas prior to initial use.
Kasutatakse 13X tüüpi kolonni mõõtmetega 250/350 μm (ava 45/60), 1220 mm (pikkus) × 2,16 mm (siseläbimõõt), enne esmakordset kasutamist konditsioneeritakse kandegaasiga vähemalt 12 tundi temperatuuril 423 K (150 °C).
OV Oven
OV Kuivatuskapp
To maintain columns and valves at stable temperature for analyser operation, and to condition the columns at 423 K (150 °C).
Kolonnide ja ventiilide hoidmine analüsaatori töötamiseks vajalikul stabiilsel temperatuuril ning kolonnide konditsioneerimiseks temperatuuril 423 K (150 °C).
SLP Sample loop
SLP Proovisilmus
A sufficient length of stainless steel tubing to obtain approximately 1 cm3 volume.
Roostevabast terasest toru, mille pikkusest piisab ligikaudu 1 cm3 mahutamiseks.
To bring the sample to the gas chromatograph.
Proovigaasi juhtimiseks gaasikromatograafi.
D Dryer
D Kuivati
A dryer containing a molecular sieve shall be used to remove water and other contaminants which might be present in the carrier gas.
Molekulaarsõelaga kuivati, mida kasutatakse vee ja muude saasteainete eemaldamiseks kandegaasist, kui neid selles leidub.
Flame ionisation detector (FID) to measure the concentration of methane.
Leekionisatsioondetektor (FID) metaani kontsentratsiooni mõõtmiseks.
Sample injection valve
Proovigaasi sissepritseventiil
To inject the sample taken from the sampling bag via SL of Figure 8.
Proovigaasikotist joonisel 8 kujutatud SL kaudu võetud proovi sissepritseks.
It shall be low dead volume, gas tight, and heatable to 423 K (150 C).
Ventiil peab olema väikese tühimahuga, gaasitihe ja kuumutatav temperatuurini 423 K (150 °C).
Selector valve
Ümberlülitusventiil
To select span gas, sample, or no flow.
Võrdlusgaasi, proovigaasi või vooluta oleku valimiseks.
V2, V4, V5, V6, V7, V8 Needle valve
V2, V4, V5, V6, V7, V8 Nõelventiil
To set the flows in the system.
Süsteemi voolude reguleerimiseks.
R1, R2, R3 Pressure regulator
R1, R2, R3 Rõhuregulaator
To control the flows of the fuel (= carrier gas), the sample, and the air, respectively.
Kütuse- (= kandegaasi), proovivõtu- ja õhuvoolu reguleerimiseks.
FC Flow capillary
FC Voolukapillaar
To control the rate of air flow to the FID.
FID analüsaatorisse suunduva õhuvoolu reguleerimiseks.
Sintered metal filters to prevent grit from entering the pump or the instrument.
Paagutatud metallfiltrid, et ära hoida mustuse pääsemine pumpa või mõõteseadmetesse.
To measure the sample by-pass flow rate.
Proovigaasi möödavoolu mõõtmiseks.
If the integration method is used, an NMC in line with a second FID shall be installed parallel to the regular FID into HSL1 (see Section 1.2, Figure 8) according to the lower part of Figure 10.
Integreerimismeetodi kasutamise korral paigaldatakse HSL1 paralleelselt tavapärase FID analüsaatoriga (vaata punkt 1.2, joonis 8) teine NMC seeria FID, nagu on kujutatud joonise 10 alumises osas.
For NMHC measurement, the values of the two FID's (HC and CH4) shall be observed and recorded.
NMHC mõõtmisel jälgitakse mõlema FID analüsaatori väärtusi (HC ja CH4) ning need salvestatakse.
The cutter shall be characterised at or above 600 K (327 °C) prior to test work with respect to its catalytic effect on CH4 and C2H6 at H2O values representative of exhaust stream conditions.
Eraldaja CH4 ja C2H6 seotud katalüütilised omadused tuleb heitgaasivoo tingimusi esindavate H2O väärtuste juures temperatuuril 600 K (327 °C) või sellest kõrgemal temperatuuril enne katset kindlaks määrata.
The dewpoint and O2 level of the sampled exhaust stream must be known.
Heitgaasivoo proovi kastepunkt ja O2 tase peavad olema teada.
The relative response of the FID to CH4 must be recorded (see Annex III, Appendix 5, Section 1.8.2).
FID analüsaatori CH4 suhteline näit tuleb registreerida (vaata III lisa 5. liite punkt 1.8.2).
Flow diagram for methane analysis with the non-methane cutter (NMC)
Metaanianalüüsi vooluskeem metaanist erinevate süsivesinike eraldajaga (NMC)
zero
nullgaas
span
võrdlusgaas
sample
proovigaas
(see Figure 8)
(vaata joonist 8) tuulutusava
Bag sampling method
tuulutusava Gaasiproovi kotti kogumise meetod
(see Figure 8) vent vent
(vaata joonist 8)
Integrating method
Integreerimismeetod
Components of Figure 10
Joonisel 10 kujutatud komponendid
NMC Non-methane cutter
NMC metaanist erinevate süsivesinike eraldaja
To oxidise all hydrocarbons except methane.
Kõigi süsivesinike, v.a metaani, oksüdeerimine.
Heated flame ionisation detector (HFID) to measure the HC and CH4 concentrations.
Kuumleek-ionisatsioondetektor (HFID) HC ja CH4 kontsentratsioonide mõõtmiseks.
To select sample, zero and span gas.
Proovigaasi, nullgaasi ja võrdlusgaasi valimiseks.
is identical with V2 of Figure 8.
ja joonisel 8 kujutatud V2 on identsed.
V2, V3 Solenoid valve
V2, V3 Solenoidventiil
To by-pass the NMC.
NMC möödavoolule lülitamiseks.
To balance the flow through the NMC and the by-pass.
NMC ja möödavooluseadet läbiva voolu tasakaalustamiseks.
Pressure regulator
Rõhuregulaator
To control the pressure in the sampling line and the flow to the HFID.
Proovivõtutoru rõhu ning HFID analüsaatorisse suunduva voolu reguleerimiseks.
is identical with R3 of Figure 8.
ja joonisel 8 kujutatud R3 on identsed.
Flowmeter
Voolumõõtur
is identical with FL1 of Figure 8.
ja joonisel 8 kujutatud FL1 on identsed.
EXHAUST GAS DILUTION AND DETERMINATION OF THE PARTICULATES
HEITGAASI LAHJENDAMINE JA TAHKETE OSAKESTE MÄÄRAMINE
Sections 2.2, 2.3 and 2.4 and Figures 11 to 22 contain detailed descriptions of the recommended dilution and sampling systems.
Punktides 2.2, 2.3 ja 2.4 ning joonistel 11–22 esitatakse soovitatavate lahjendus- ja proovivõtusüsteemide üksikasjalik kirjeldus.
Since various configurations can produce equivalent results, exact conformance with these figures is not required.
Erinevad konfiguratsioonid annavad samaväärseid tulemusi ning seetõttu ei ole täpne vastavus kõnealustele joonistele vajalik.
Additional components such as instruments, valves, solenoids, pumps, and switches may be used to provide additional information and coordinate the functions of the component systems.
Lisateabe saamiseks ja koostisüsteemide töö kooskõlastamiseks on lubatud kasutada lisaseadmeid, nagu mõõteriistad, ventiilid, solenoidid, pumbad ja lülitid.
Partial flow dilution system
Osavoolu lahjendussüsteem
A dilution system is described in Figures 11 to 19 based upon the dilution of a part of the exhaust stream.
Lahjendussüsteemi kirjeldus on esitatud joonistel 11–19 ning see põhineb heitgaasivoolu osa lahjendamisel.
Splitting of the exhaust stream and the following dilution process may be done by different dilution system types.
Heitgaasivoo jaotamise ja sellele järgneva lahjendusprotsessi võib sooritada eri tüüpi lahjendussüsteemide abil.
For subsequent collection of the particulates, the entire dilute exhaust gas or only a portion of the dilute exhaust gas is passed to the particulate sampling system (Section 2.4, Figure 21).
Tahkete osakeste kogumiseks juhitakse kogu lahjendatud heitgaas või ainult osa lahjendatud heitgaasist tahkete osakeste kogumissüsteemi (punkt 2.4, joonis 21).
The first method is referred to as total sampling type, the second method as fractional sampling type.
Esimest meetodit nimetatakse täisproovivõtumenetluseks ning teist meetodit osaproovivõtumenetluseks.
The calculation of the dilution ratio depends upon the type of system used.
Lahjendusastme arvutamine sõltub kasutatud süsteemi tüübist.
The following types are recommended:
Soovitatavad on järgmised tüübid:
Isokinetic systems (Figures 11, 12)
Isokineetilised süsteemid (joonised 11, 12)
With these systems, the flow into the transfer tube is matched to the bulk exhaust flow in terms of gas velocity and/or pressure, thus requiring an undisturbed and uniform exhaust flow at the sampling probe.
Kõnealustes süsteemides seatakse ülekandetorusse voolav gaasivoog kiiruse ja/või rõhu osas vastavusse heitgaasi põhivooluga ning seetõttu peab heitgaasvool proovivõtturi juures olema häireteta ja ühtlane.
This is usually achieved by using a resonator and a straight approach tube upstream of the sampling point.
Selle saavutamiseks kasutatakse tavaliselt resonaatorit ning proovivõtupunktist ülesvoolu asetatud sirget juurdevoolutoru.
The split ratio is then calculated from easily measurable values like tube diameters.
Jaotussuhe arvutatakse seejärel kergesti mõõdetavate väärtuste põhjal, nagu on näiteks torude läbimõõdud.
It should be noted that isokinesis is only used for matching the flow conditions and not for matching the size distribution.
Tuleks märkida, et isokineesi kasutatakse ainult voolutingimuste kohandamisel, mitte suuruste järgi jaotamise kohandamisel.
The latter is typically not necessary, as the particles are sufficiently small as to follow the fluid streamlines.
Viimane ei ole tavaliselt vajalik, kuna tahked osakesed on piisavalt väikesed, et gaasivooluga ühineda.
Flow controlled systems with concentration measurement (Figures 13 to 17)
Reguleeritava vooluga süsteemid ja kontsentratsiooni mõõtmine (joonised 13–17)
With these systems, a sample is taken from the bulk exhaust stream by adjusting the dilution air flow and the total dilute exhaust flow.
Kõnealustes süsteemides võetakse proov heitgaasi põhivoost lahjendusõhu voo ja kogu lahjendatud heitgaasivoo reguleerimise teel.
The dilution ratio is determined from the concentrations of tracer gases, such as CO2 or NOx naturally occurring in the engine exhaust.
Lahjendusaste määratakse märgistusgaaside, näiteks mootori heitgaasis tavaliselt sisalduvate CO2 või NOx kontsentratsioonist.
The concentrations in the dilute exhaust gas and in the dilution air are measured, whereas the concentration in the raw exhaust gas can be either measured directly or determined from fuel flow and the carbon balance equation, if the fuel composition is known.
Mõõdetakse kontsentratsioonid lahjendatud heitgaasis ja lahjendusõhus, kusjuures kontsentratsiooni toores heitgaasis võib mõõta kas otse või määrata kütusevoolust süsiniku tasakaalu võrrandi abil, kui kütuse koostis on teada.
The systems may be controlled by the calculated dilution ratio (Figures 13, 14) or by the flow into the transfer tube (Figures 12, 13, 14).
Süsteeme saab reguleerida arvutatud lahjendusastme abil (joonised 13, 14) või ülekandetorusse siseneva voolu abil (joonised 12, 13, 14).
Flow controlled systems with flow measurement (Figures 18, 19)
Reguleeritava vooluga süsteemid ja voolu mõõtmine (joonised 18, 19)
With these systems, a sample is taken from the bulk exhaust stream by setting the dilution air flow and the total dilute exhaust flow.
Kõnealustes süsteemides võetakse proov heitgaasi põhivoost lahjendusõhu voo ja kogu lahjendatud heitgaasivoo reguleerimise teel.
The dilution ratio is determined from the difference of the two flows rates.
Lahjendusaste määratakse kahe voolu erinevuse põhjal.
Accurate calibration of the flow meters relative to one another is required, since the relative magnitude of the two flow rates can lead to significant errors at higher dilution ratios (of 15 and above).
Voolumõõturid peavad olema üksteise suhtes täpselt kalibreeritud, sest nende kahe voolu suhteline suurus võib suurte lahjendusastmete juures (15 ja suuremad) viia märkimisväärsete vigade tekkimiseni.
Flow control is very straight forward by keeping the dilute exhaust flow rate constant and varying the dilution air flow rate, if needed.
Voolu saab kergesti reguleerida, kui lahjendatud heitgaasi voolu kiirus hoitakse konstantsena ning vajaduse korral muudetakse lahjendusõhu voolu kiirust.
When using partial flow dilution systems, attention must be paid to avoiding the potential problems of loss of particulates in the transfer tube, ensuring that a representative sample is taken from the engine exhaust, and determination of the split ratio.
Osavoolu lahjendussüsteemide kasutamise korral tuleb tähelepanu pöörata võimalikele probleemidele seoses tahkete osakeste kaoga ülekandetorus, et tagada mootori heitgaasist võetava proovi esindavus, ning jaotussuhte kindlaksmääramisele.
The systems described pay attention to these critical areas.
Kirjeldatud süsteemide puhul pööratakse tähelepanu kõnealustele kriitilistele valdkondadele.
Partial flow dilution system with isokinetic probe and fractional sampling (SB control)
Osavoolu lahjendussüsteem isokineetilise proovivõtturiga ja osavooproovi võtmine (SB kontroll) tuulutusava tahkete osakeste
see Figure 21 to particulate sampling system vent
vaata joonist 21
exhaust Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the transfer tube TT by the isokinetic sampling probe ISP.
Toores heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT ülekandetoru TT kaudu isokineetilise proovivõtturi ISP abil.
The differential pressure of the exhaust gas between exhaust pipe and inlet to the probe is measured with the pressure transducer DPT.
Heitgaasitoru ja proovivõtturi sisselaskeava vahelist heitgaasi rõhkude vahet mõõdetakse rõhuanduri DPT abil.
This signal is transmitted to the flow controller FC1 that controls the suction blower SB to maintain a differential pressure of zero at the tip of the probe.
Saadud signaal edastatakse vooluregulaatorisse FC1, millega reguleeritakse imipuhurit SB nii, et rõhkude vahe proovivõtturi otsa juures püsib nullis.
Under these conditions, exhaust gas velocities in EP and ISP are identical, and the flow through ISP and TT is a constant fraction (split) of the exhaust gas flow.
Kõnealustes tingimustes on heitgaasi kiirused väljalasketorus EP ja proovivõtturis ISP identsed ning väljalasketoru ISP ja ülekandetoru TT läbib püsiva suurusega (jaotatud) heitgaasivoolu osa.
The split ratio is determined from the cross-sectional areas of EP and ISP.
Jaotustegur määratakse EP ja ISP ristlõikepindalade põhjal.
The dilution air flow rate is measured with the flow measurement device FM1.
Lahjendusõhu voolukiirust mõõdetakse voolumõõturi FM1 abil.
The dilution ratio is calculated from the dilution air flow rate and the split ratio.
Lahjendusaste arvutatakse lahjendusõhuvoolu ja jaotusastme põhjal.
Partial flow dilution system with isokinetic probe and fractional sampling (PB control)
Osavoolu lahjendussüsteem isokineetilise proovivõtturiga ja osavooproovi võtmine (PB kontroll) Osavoolu lahjendussüsteem isokineetilise proovivõtturiga ja osavooproovi võtmine (SB kontroll)
This signal is transmitted to the flow controller FC1 that controls the pressure blower PB to maintain a differential pressure of zero at the tip of the probe.
Saadud signaal edastatakse vooluregulaatorisse FC1, millega reguleeritakse imipuhurit SB nii, et rõhkude vahe proovivõtturi otsa juures püsib nullis.
This is done by taking a small fraction of the dilution air whose flow rate has already been measured with the flow measurement device FM1, and feeding it to TT by means of a pneumatic orifice.
Selleks võetakse väike osa lahjendusõhust, mille voolukiirus on juba kindlaks määratud voolumõõturi FM1 abil, ning juhitakse see pneumaatilise ava abil ülekandetorusse TT.
The split ratio is determined from the cross sectional areas of EP and ISP.
Jaotustegur määratakse EP ja ISP ristlõikepindalade põhjal.
The dilution air is sucked through DT by the suction blower SB, and the flow rate is measured with FM1 at the inlet to DT.
Lahjendusõhk imetakse läbi DT imipuhuri SB abil ning FM1 abil mõõdetakse voolu kiirus DT sisselaskeava juures.
see Figure 21
vaata joonist 21 heitgaas tahkete osakeste proovivõtusüsteemi
to particulate sampling system
heitgaas õhk
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the sampling probe SP and the transfer tube TT.
Toores heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT proovivõtturi SP ja ülekandetoru TT kaudu.
The concentrations of a tracer gas (CO2 or NOx) are measured in the raw and diluted exhaust gas as well as in the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA.
Märgistusgaasi (CO2 või NOx) kontsentratsioonid mõõdetakse nii toores ja lahjendatud heitgaasis kui ka lahjendusõhus heitgaasianalüsaatori (analüsaatorite) EGA abil.
These signals are transmitted to the flow controller FC2 that controls either the pressure blower PB or the suction blower SB to maintain the desired exhaust split and dilution ratio in DT.
Signaalid kantakse üle vooluregulaatorisse FC2, mis reguleerib kas ülelaadekompressorit PB või imipuhurit SB, et säiliks soovitud heitgaasi jaotis ja lahjendusaste DTs.
The dilution ratio is calculated from the tracer gas concentrations in the raw exhaust gas, the diluted exhaust gas, and the dilution air.
Lahjendusaste arvutatakse märgistusgaasi kontsentratsioonide põhjal toores heitgaasis, lahjendatud heitgaasis ja lahjendusõhus.
details see Figure 21
üksikasju vaata punktist 21
exhaust
tuulutusava
The CO2 concentrations are measured in the diluted exhaust gas and in the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA.
kontsentratsioonid mõõdetakse lahjendatud heitgaasis ja lahjendusõhus heitgaasianalüsaatori (heitgaasianalüsaatorite) EGA abil.
The CO2 and fuel flow GFUEL signals are transmitted either to the flow controller FC2, or to the flow controller FC3 of the particulate sampling system (see Figure 21).
ja GFUEL signaalid kantakse üle kas tahkete osakeste proovivõtusüsteemi vooluregulaatorisse FC2 või regulaatorisse FC3 (vaata joonis 21).
controls the pressure blower PB, FC3 the sampling pump P (see Figure 21), thereby adjusting the flows into and out of the system so as to maintain the desired exhaust split and dilution ratio in DT.
reguleerib ülelaadekompressorit PB, FC3 reguleerib proovivõtupumpa (vaata joonis 21), korrigeerides süsteemi sisse- ja väljavoolu nii, et säiliks soovitud heitgaasijaotis ja lahjendusaste DTs.
The dilution ratio is calculated from the CO2 concentrations and GFUEL using the carbon balance assumption.
Lahjendusaste arvutatakse CO2 kontsentratsioonide ja GFUEL väärtuste põhjal süsiniku tasakaalu meetodil.
Partial flow dilution system with single venturi, concentration measurement and fractional sampling
Osavoolu lahjendussüsteem ühe Venturi toruga, kontsentratsiooni mõõtmine ja osavooproovi võtmine tahkete osakeste
The gas flow rate through TT depends on the momentum exchange at the venturi zone, and is therefore affected by the absolute temperature of the gas at the exit of TT.
Gaasi voolukiirus TTs oleneb impulsivahetusest Venturi piirkonnas ning on seetõttu mõjutatud gaasi absoluutsest temperatuurist TT väljalaskeava juures.
Consequently, the exhaust split for a given tunnel flow rate is not constant, and the dilution ratio at low load is slightly lower than at high load.
Sellest tulenevalt ei ole heitgaasijaotis antud voolu kiiruse juures konstantne ning lahjendusaste madalamal koormusel on veidi väiksem kui suure koormuse puhul.
The tracer gas concentrations (CO2 or NOx) are measured in the raw exhaust gas, the diluted exhaust gas, and the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA, and the dilution ratio is calculated from the values so measured.
Märgistusgaasi kontsentratsioonid (CO2 või NOx) mõõdetakse toores heitgaasis, lahjendatud heitgaasis ja lahjendusõhus heitgaasianalüsaatori (analüsaatorite) EGA abil ning lahjendusaste arvutatakse sellisel viisil mõõdetud väärtustest.
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the sampling probe SP and the transfer tube TT by a flow divider that contains a set of orifices or venturis.
tuulutusava Toores heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT proovivõtturi SP ja ülekandetoru TT kaudu avade või Venturi torude kogumit sisaldava voolujaoturi abil.
is located downstream of SP in EP, PCV2 between the pressure blower PB and DT.
paikneb EPs väljalasketorust SP allavoolu, PCV2 asub ülelaadekompressori PB ja DT vahel.
The tracer gas concentrations (CO2 or NOx) are measured in the raw exhaust gas, the diluted exhaust gas, and the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA.
Märgistusgaasi (CO2 või NOx) kontsentratsioonid mõõdetakse toores heitgaasis, lahjendatud heitgaasis ja lahjendusõhus heitgaasianalüsaatori (analüsaatorite) EGA abil.
They are necessary for checking the exhaust split, and may be used to adjust PCV1 and PCV2 for precise split control.
Need on vajalikud heitgaasijaotiste kontrollimiseks ning neid saab kasutada PCV1 ja PCV2 reguleerimiseks, et kontrollida jaotamise täpsust.
The dilution ratio is calculated from the tracer gas concentrations.
Lahjendusaste arvutatakse märgistusgaasi kontsentratsioonidest.
fresh air injection
õhk
vent air
tuulutusava
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the transfer tube TT by the flow divider FD3 that consists of a number of tubes of the same dimensions (same diameter, length and bend radius) installed in EP.
tuulutusava Toores heitgaas juhitakse väljalasketorust EP lahjendustunnelisse DT ülekandetoru TT kaudu voolujaoturi FD3 abil, mis koosneb mitmest väljalasketorusse EP paigaldatud samade mõõtmetega (läbimõõt, pikkus ja käänderaadius) torust.
The exhaust gas through one of these tubes is lead to DT, and the exhaust gas through the rest of the tubes is passed through the damping chamber DC.
Ühte kõnealustest torudest läbiv heitgaas juhitakse lahjendustunnelisse DT ning ülejäänud torusid läbiv heitgaas voolab läbi niisutuskambri DC.
Thus, the exhaust split is determined by the total number of tubes.
Seega määrab heitgaasi jaotise torude üldarv.
A constant split control requires a differential pressure of zero between DC and the outlet of TT, which is measured with the differential pressure transducer DPT.
Jaotuse pidevaks reguleerimiseks on vaja, et rõhkude vahe DC ja TT väljalaskeava vahel võrduks nulliga, ning seda mõõdetakse rõhkude vahe anduriga DPT.
A differential pressure of zero is achieved by injecting fresh air into DT at the outlet of TT.
Nulliga võrduv rõhkude vahe saadakse värske õhu sissepritse abil lahjendustunnelisse DT ülekandetoru sisselaskeava juures.
They are necessary for checking the exhaust split and may be used to control the injection air flow rate for precise split control.
Need on vajalikud heitgaasijaotuse kontrollimiseks ning neid saab jaotamise täpsuse eesmärgil kasutada sissevoolava õhu voolukiiruse reguleerimiseks.
Partial flow dilution system with flow control and total sampling
Voolu reguleerimisega osavoolu lahjendussüsteem
optional to P (PSS)
valikuliselt P (PSS)
The total flow through the tunnel is adjusted with the flow controller FC3 and the sampling pump P of the particulate sampling system (see Figure 18).
Tunnelit läbiva voolu koguhulka reguleeritakse vooluregulaatori FC3 ning tahkete osakeste proovivõtupumba P abil (vaata joonis 18).
The dilution air flow is controlled by the flow controller FC2, which may use GEXHW, GAIRW, or GFUEL as command signals, for the desired exhaust split.
Lahjendusõhu voolu reguleeritakse vooluregulaatori FC2 abil, mille puhul väärtused GEXHW, GAIRW või GFUEL on kasutatavad käsusignaalidena soovitud heitgaasijaotiste saamiseks.
The sample flow into DT is the difference of the total flow and the dilution air flow.
Proovigaasi vool lahjendustunnelisse DT on täisvoolu ja lahjendusõhu voolu vahe.
The dilution air flow rate is measured with the flow measurement device FM1, the total flow rate with the flow measurement device FM3 of the particulate sampling system (see Figure 21).
Lahjendusõhu voolukiirust mõõdetakse voolumõõturiga FM1, täisvoolukiirust tahkete osakeste süsteemi voolumõõturiga FM3 (vaata joonis 21).
The dilution ratio is calculated from these two flow rates.
Lahjendusaste arvutatakse kahe kõnealuse voolukiiruse põhjal.
Figure 19
Joonis 19
Partial flow dilution system with flow control and fractional sampling
Osavoolu lahjendussüsteem, voo reguleerimine ning osavooproovi võtmine PB või SB
to PB or SB
osakeste proovivõtusüsteemi
see Figure 21 exhaust vent
vaata joonist 21