natgillin/translations-raw huggingface dataset:
175809– OSS (accumulated losses minus accumulated revenue)
175809– JUM (akumuleerunud kahjum miinus akumuleerunud tulu) (A – B)
33519,0– SS (accumulated losses minus accumulated revenue)
33519,0– UM (akumuleerunud kahjum miinus akumuleerunud tulu) (A – B)
26055,0– SS (accumulated losses minus accumulated revenue)
26055,0– UM (akumuleerunud kahjum miinus akumuleerunud tulu) (A – B)
43511,0– SS (accumulated losses minus accumulated revenue)
43511,0– UM (akumuleerunud kahjum miinus akumuleerunud tulu) (A – B)
79543,0– SS (accumulated losses minus accumulated revenue)
79543,0– UM (akumuleerunud kahjum miinus akumuleerunud tulu) (A – B)
106563,1– S (accumulated losses minus accumulated revenue)
106563,1– M (akumuleerunud kahjum miinus akumuleerunud tulu) (A – B)
110611,1– S (accumulated losses minus accumulated revenue)
110611,1– M (akumuleerunud kahjum miinus akumuleerunud tulu) (A – B)
102881,0– S (accumulated losses minus accumulated revenue)
102881,0– M (akumuleerunud kahjum miinus akumuleerunud tulu) (A – B)
106490,0– S (accumulated losses minus accumulated revenue)
106490,0– M (akumuleerunud kahjum miinus akumuleerunud tulu) (A – B)
59987,0– SS (accumulated losses minus accumulated revenue)
59987,0– UM (akumuleerunud kahjum miinus akumuleerunud tulu) (A – B)
In addition, in January, February and September 2003, a number of complainant companies, notably certain private operators competing with the Caremar regional company in the Gulf of Naples, sent to the Commission additional information containing new data to be taken into account in the investigation procedure. The Italian authorities were invited to submit their comments on these matters.
oktoobril 2003 toimunud kahepoolse kokkusaamise järel võtsid Itaalia ametiasutused endale kohustusi seoses kiirlaevaühendustega Napoli lahes.
A bilateral meeting was held on 20 October 2003, as a result of which the Italian authorities made certain undertakings regarding a number of high-speed connections in the Gulf of Naples. These undertakings were formalised by letter ref. 501 dated 29 October 2003, which reached the Commission on 31 October 2003 (A/33506), and confirmed by a letter dated 17 February 2004 (A/13405/04).
Nimetatud kohustused vormistati 29. oktoobril 2003. aasta kirjas viitenumbriga 501, mis jõudis komisjoni 31. oktoobril 2003. aastal (A/33506), ja kinnitati 17. veebruari 2004. aasta kirjaga (A/13405/04).
(in ITL million) YEAR
AASTA
With regard to Caremar, the Commission notes that, by letter dated 17 February 2004 (registered under the number A/13405/04), the Italian authorities made an undertaking to that effect. Secondly, any permanent change, whether partial or total, to the services offered by Adriatica, Siremar, Saremar, Toremar or Caremar such as would entail an increase in the aid must be notified to the Commission in advance.
Teiseks tuleb igast Adriatica, Siremari, Saremari, Toremari ja Caremari poolt pakutavate teenustega osaliselt või täielikult seotud püsivast muudatusest, millega kaasneb abi suurenemine, komisjonile ette teatada.
concerning investment aid in favour of Stora Enso Langerbrugge notified by Belgium
riigiabi kohta, mida Belgia kavatseb anda Stora Enso Langerbrugge toetamiseks
(notified under document number C(2004) 3351)
(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3351 all)
(Only the Dutch and French versions are authentic)
(ainult prantsus- ja hollandikeelsed tekstid on autentsed)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provision(s) cited above [1] and having regard to their comments,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkused kooskõlas kõnealuste artiklitega [1] ja olles neid arvesse võtnud,
By letter dated 4 April 2003, pursuant to Article 88(3) of the Treaty and the point 76 of the guidelines for aid for the protection of the environment [2] (hereinafter ‘environmental aid guidelines’), Belgium notified aid in favour of Stora Enso Langerbrugge (hereinafter ‘SEL’).
Vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 ja keskkonnakaitsele antava riigiabi ühenduse suuniste punktile 76 (edaspidi “keskkonna riigiabi suunised”), [2] teatas Belgia 2003. aasta 4. aprilli kirjas toetusest N.V.-le Stora Enso Langerbrugge (edaspidi “SEL”).
The case was registered under number N167/03.
Juhtum registreeriti numbri all N 167/03.
The Commission asked Belgium further information by letters of 20 May 2003, 17 July 2003 and 20 October 2003.
Komisjon palus Belgialt täiendavat teavet 2003. aasta 20. mai, 17. juuli ja 20. oktoobri kirjades.
Belgium provided further information by letters of 19 June 2003, 15 September 2003.
Belgia edastas komisjonile täiendava teabe 2003. aasta 19. juuni ja 15. septembri kirjades.
On 9 July 2003 and 8 October 2003 meetings between representatives of the Commission, the Belgian authorities and the company took place.
Nõupidamised komisjoni esindajate, Belgia võimude ja SELi vahel toimusid 9. juulil 2003 ja 8. oktoobril 2003.
By letter of 27 November 2003 the Commission informed Belgium of its decision to initiate the procedure of Article 88(2) of the Treaty with respect to the notified aid.
aasta 27. novembri kirjas andis komisjon Belgiale teada oma otsusest algatada antud abi kohta asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlus. Komisjoni otsus kõnealuse menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas.
The decision was published in the Official Journal of 21 January 2004 [3].
Komisjon kutsus huvitatuid isikuid üles esitama oma märkused kõnealuse abi kohta.
Having asked for a deferral of the deadline by letter of 19 December 2003, which was granted by letter of 12 January 2004, Belgium commented on the Commission’s decision by letter of 29 January 2004.
Pärast seda, kui Belgia oli palunud 2003. aasta 19. detsembri kirjas pikendust 2004. aasta 12. jaanuari kirjas kehtestatud tähtajale, edastas Belgia 2004. aasta 29. jaanuari kirjas oma märkused komisjoni otsuse kohta.
The Commission asked further questions by letters of 5 February 2004 and 5 April 2004.
Komisjon esitas täiendavaid küsimusi 2004. aasta 5. veebruari ja 5. aprilli kirjades.
Belgium answered to these questions and commented on the comments received from third parties by letters of 8 March 2004, 2 April 2004, 10 June 2004 and 4 August 2004.
Belgia vastas nendele ja edastas oma märkused kolmandate poolte tähelepanekute kohta, mis sisaldusid 2004. aasta 8. märtsi, 2. aprilli, 10. juuni ja 4. augusti kirjades.
Meetings took place on 28 April 2004 and 18 May 2004, and on 7 July 2004 a Commission representative visited the plant.
Nõupidamised toimusid 28. aprillil 2004 ja 18. mail 2004, komisjoni esindaja külastas ettevõtet 7. juulil 2004.
The beneficiary
Abi saaja
The beneficiary is N.V. Stora Enso Langerbrugge, subsidiary of Stora Enso Oyj, a large producer of magazine papers, newsprint, fine papers, packaging boards and wood products.
Abi saaja on Stora Enso Oy filiaal N.V. Stora Enso Langerbrugge, mis on oluline ajakirja- ning ajalehepaberi, kvaliteetpaberi, pakkekartongi ja puidutoodete tootja.
In 2001 its turnover amounted to EUR 13.5 billion and its capacity was approximately 15 million tonnes of paper and board.
aastal oli ettevõtte aastakäive 13,5 miljardit eurot ning tootmisvõimsus umbes 15 miljonit tonni paberit ja kartongi aastas.
The company employs some 43000 persons.
Ettevõttes töötab ligikaudu 43000 inimest.
The aid concerns the establishment in Langerbrugge, near Gent.
Abi on suunatud Genti lähedal Langebrugge’s asuvasse ettevõttesse.
Turnover in Belgium amounted to EUR 55 million in 2000 [4].
aastal oli ettevõtja aastakäive Belgias 55 miljonit eurot. [4]
The project
Projekt
The project consists of five parts:
Projekt koosneb viiest osast:
a new paper mill (PM4) and a de-inking plant (DIP2) for the production of newsprint with 100 % recycled fibre (100 % RCF newsprint);
uus paberimasin (“PM4”) ja seade trükivärvi eemaldamiseks (“DIP2”), et toota 100 % vanapaberist valmistatud ajalehepaberit (“100 % vanapaberist valmistatud ajalehepaber”);
adjustments to a paper mill (PM3) that in the past produced newsprint of 80 % recycled fibre, and is now to produce magazine paper with 80 % recycled fibre (80 % RCF magazine paper);
paberimasina (“PM3”) ümberseadistamine, mis tootis enne 80 % vanapaberist valmistatud ajalehepaberit ja peab nüüd tootma 80 % vanapaberist valmistatud ajakirjapaberit (“80 % vanapaberist valmistatud ajakirjapaber”);
a combined heat and power sludge combustor (sludge CHP installation);
settepõletussüsteem soojuse ja elektri koostootmiseks (“settepõletussüsteem”);
water treatment installations;
veepuhastusseadmed;
rail infrastructure to realise a connection to the public rail network and related additional investments in waste paper storage.
raudtee ehitamine, et ühendada ettevõte riikliku raudteevõrguga, ning lisainvesteeringud paberijäätmete ladustamiseks.
Presently, the investments have largely been realised.
Käesoleval hetkel on enamik investeeringutest teostatud.
The project increases employment by 40 and guarantees existing employment for 410 persons.
Tänu projektile suurenes ettevõtte töötajate arv 40 inimese võrra ja tagati 410 töökoha säilimine.
The indirect employment would be some 1350 jobs.
Kaudselt seotud töötajate arv on umbes 1350.
In order to avoid an overall capacity increase ahead of market growth, an old paper mill in Langerbrugge (PM2 with an annual capacity of 120000 tonnes) was closed and production in establishments in Finland and Sweden was rearranged.
Et vältida tootmisvõimsuse kasvamist suuremaks kui turu vajadused, võeti tööst maha Langerbrugge’is üks vana paberimasin (“PM2”, mille tootmisvõimsus oli 120000 tonni aastas) ja tootmine korraldati ümber teatavates ettevõtetesse Soomes ja Rootsis.
Paper mill 4 and de-inking plant 2: 100 % RCF newsprint production
Paberimasin 4 ja seade 2 trükivärvi eemaldamiseks: 100 % vanapaberist valmistatud ajalehepaberi tootmine
has an annual capacity of 400000 tonnes.
Masina PM4 tootmisvõimsus on 400000 tonni aastas.
The total investment in DIP2 is EUR 90111000 and this would fully be eligible.
Projekti DIP2 koguinvesteering on 90111000 eurot, mis on kogu ulatuses abikõlblik.
Taking into account the savings for the first five years, total eligible cost would amount to EUR 127388000.
Võttes arvesse viie esimese aasta kokkuhoidu, teeb see abikõlblike kulude kogusummaks 127388000 eurot.
Belgium later explained that various parts of the investments in PM4 and DIP2 would go beyond the norms that are applicable to SEL.
Belgia selgitas ka, et mitmed investeeringud, mis on tehtud üksuste PM4 ja DIP2 osadesse läheksid kaugemale kui SELi suhtes rakendatavad standardites sätestatud.
A non-exhaustive list includes investments in re-circulation of cooling water, maximum closure of the white-water circuit, heat recuperation systems, special presses for achieving a dryer paper web after the press section, advanced paper sustainance technology in the drying section, innovative techniques for rolling and handling finished paper, and additional cleaning equipment.
See on eelkõige seotud jahutusveeringlussüsteemiga, “ringvee” ringluse maksimaalse sulgemisega, soojuse kasutamissüsteemidega, eriliste pressidega, et paberilaid oleks pärast presside alt tulekut kuivem, kõrgtasemel tehnoloogial põhinev paberihoidmissüsteemiga kuivatites, uudsete rullimisviiside ja valmispaberi käitlemisega ning täiendavate puhastusseadmetega.
According to Belgium, these investments would account for at least an eligible extra environmental cost of EUR 19106000.
Belgia väitel moodustavad need investeeringud vähemalt 19106000 euro suuruse keskkonnaalase lisakulu.
has an innovative design which reduces consumption of energy, additives, chemicals and process water.
Üksus PM4 on uuendusliku kontseptsiooniga toode, mis vähendab energia, lisandite, keemiliste ainete ja tööstusvee tarbimist.
A crucial feature is a higher machine width compared to conventional newsprint machines.
See seade on laiem kui tavapaberimasinad.
This requires adaptations throughout the machine, in particular a closed instead of open passage from the pressing-part to the drying-part and a somewhat lower production speed.
Seetõttu on vaja kohandada kogu masinat, eelkõige sulgeda avatud osa, mis kulgeb pressi ja kuivati vahel, ning alandada tootmiskiirust.
Paper mill 3: switching from newsprint to 80 % RCF magazine paper
Paberimasin 3: üleminek 80 % vanapaberist valmistatud ajalehepaberilt ajakirjapaberile
Now it has been refurbished in order to produce 80 % RCF magazine paper (SC-quality, […] [5] g/m2, uncoated).
Nüüd ehitati see ümber, et toota 80 % vanapaberist valmistatud ajakirjapaberit (superkalandreeritud kvaliteet, […] [5] g/m2, katmata).
Its capacity is to be 165000 tonnes per year.
Masina tootmisvõimsus on 165000 tonni aastas. Investeeringue eesmärk on kohaldada masin toorainega varustamisteks ja nende käitlemiseks (eelkõige olemasolev üksus DIP1), samuti masinat ennast ning selle varustamist gaasi, soojuse ja kvaliteedikontrolli süsteemiga.
The investments concern adaptations to the raw materials treatment and supply (in particular the existing DIP1), to the mill itself and to its gas, heating and quality control systems, etc. The total investment cost amounts to EUR 39555000.
Investeeringu maksumus ulatub kokku 39555000 euroni.
In the alternative, SEL could have continued production of its magazine paper mill PM2, which was constructed in 1937 and modernised in 1985 and which has a capacity of 115000 tonnes per year.
Teine variant SELi jaoks oleks olnud jätkata ajakirjapaberi tootmist üksusega PM2, mis ehitati 1937. aastal ja mida uuendati 1985. aastal ning mille tootmisvõimsus on 115000 tonni aastas.
Compared to this mill, the transformed PM3 has lower electricity cost, but higher costs for steam, condensate losses and treatment of ashes.
Võrreldes selle üksusega, toob ümberehitatud üksus PM3 kaasa elektri kulu vähenemise, kuid auru tootmise kulude, kondensaatide kao ja tuha töötlemiskulude kasvu.
The net saving would amount to EUR 4342000 over the first five years. This would leave an eligible cost of EUR 35213000.
Esimesel viiel aastal oleks puhas kokkuhoid 4342000 eurot, mis annaks abikõlblikuks kuluks 35213000 eurot.
Sludge CHP installation
SEK-settepõletussüsteem
SEL constructed a CHP installation that combusts the biomass available from the two de-inking plants and from the water treatment plant co-fired with natural gas.
SEL ehitas soojuse ja elektri koostootmissüsteemi, mis kasutab kütusena biomassi, mis tuleb kahest värvi eemaldamisseadmest ja osaliselt maagaasil töötavast veepuhastusjaamast.
The installation has a fluidised bed system.
Seade töötab keevkihil.
The installed maximum energetic output is (1) electricity, Pe = 10,4 MWe gross and 8 MWe net, (2) high pressure overheated steam at 480 °C, 80 bar, Pth = 53 MWth, and (3) warm water, recovered in the flue gas cleaning, at around 60 °C, Pth = 5,6 MWth.
Maksimaalne energia tootmisvõimsus on järgmine: 1) elekter: Pe = 10,4 MWe bruto ja 8 MWe neto; 2) kuni 480° C kõrgsurveaur, 80 baari, Pth = 53 MWth; 3) gaasi läbipesul saadud soe vesi, umbes 60° C, Pth = 5,6 MWth.
A back-pressure boiler transforms the high pressure steam in low pressure steam at around 4 bar that is fed into the paper production process.
Vasturõhu turbiin muudab kõrgsurve auru ligikaudu 4 baariseks madalsurveauruks; seda auru kasutatakse paberi tootmisel.
The energy conversion efficiency of the boiler will be about 87,5 % at partial loading and about 90 % in full loading conditions.
Turbiini energeetiline kasutegur oleks osalise koormuse korral umbes 87,5 % ja täiskoormuse korral 90 %.
The designed capacity of the installation is about 250000 tonnes of sludge per year, in practice maximum capacity is lower.
Üksuse ettenähtud võimsus on umbes 250000 tonni setet aastas, tegelik maksimaalne võimsus on aga väiksem.
With maximum capacity use of the paper machines, an annual quantity of sludge is expected of about 200000 tonnes.
Paberimasinate täisvõimsusel kasutamise korral peaks iga-aastane sette kogus olema 200000 tonni aastas.
Cost of engineering and technical project management are put on the balance and subsequently depreciated, and are therefore also included.
Projekti projekteerimise ja tehnilise juhtimisega seotud kulud on eelarves kirjendatud ja seejärel maha kantud, seega sisalduvad maksumuses.
Water treatment installations
Veepuhastusseadmed
SEL will use surface water from the local ‘Kalebeek’.
SEL kasutab pinnavett, mis pärineb kohalikust allikast Kale.
This water has to be treated and disinfected before it can be used in the production process.
Seda vett peab enne tootmisprotsessis kasutamist töötlema ja desinfitseerima.
Belgium held that the eligible investment cost amounts to EUR 7429000.
Abikõlblik investeering ulatub Belgia võimude kohaselt 7429000 euroni.
SEL foresees substantial water discharges in the Zeekanaal Gent-Terneuzen.
SEL näeb ette küllaltki suure hulga heitvee suunamise Genti-Terneuzeni merekanalisse.
Discharge takes place after a two-step biological process.
Heitvee suunamine toimub bioloogiliste protsesside kohaselt kahes etapis.
Belgium held that the eligible cost amounts to EUR 4431000.
Belgia hinnangul peaks abikõlblik investeeringusumma olema 4431000 eurot.
The environmental permit states as a particular condition that a techno-economical study should be executed in order to evaluate the chemical oxygen demand (COD)-load and concentration of the effluent that will be discharged in the Zeekanaal.
Keskkonnaloa saamiseks on vaja viia läbi tehniline-majanduslik uuring, et hinnata merekanalisse suunatava heitvee hulka ja keemilise hapnikuühendi (KHT) kontsentratsiooni selles.
The analysis could result in an extra investment of about EUR 1 million in a tertiary water purification plant.
Analüüsi tulemusel võib tekkida vajadus 1 miljoni euro suuruseks lisainvesteeringuks seoses reovee süvapuhastamise jaama vajadusega.
This eventual investment is included in the notification, although eventual aid would be granted only following a separate application for ecological support.
Kõnealune võimalik investeering sisaldub teatavaks tehtud summas, kuid et seda oleks võimalik toetada, peab ettevõtte esitama eraldi taotluse ökoloogilise toetuse kohta.
A decision on this investment is still pending as the Flemish authorities have not yet decided on the request for derogation from the COD-norm that is generally applicable.
Selle investeeringu kohta ei ole veel ühtegi otsust vastu võetud, sest Flaami ametiasutused ei ole veel vastanud taotlusele, milles paluti erandi tegemist üldiselt kehtiva KHT taseme suhtes.
Waste paper storage and rail infrastructure
Paberijäätmete ladustamine ning raudteeinfrastruktuur
The investment project comprises a large depot for waste paper and a rail connection to the existing rail network for transport of waste paper and the finished product.
Investeerimisprojekt sisaldab võimsaid paberijääkide ladustamise seadmeid ja ühendamist olemasoleva raudteevõrguga vanapaberi ja lõpptoodete transportimiseks.
All streams of incoming and outgoing products could be dealt with by road transport.
Kogu välja- ja sissetulevate toodete transporti annaks korraldada autotranspordi abil.
Belgium considers only the additional investments due to rail transport eligible for aid, i.e. the rail infrastructure, the additional cost of the waste paper depot and the additional cost of the loading quay and finished paper warehouse.
Belgia leiab, et ainul raudteetranspordiga seotud lisainvesteeringud oleksid abikõlblikud, ehk raudtee ehitamine, paberijääkide ladustamisseadmetega seotud lisakulu ja mahalaadimisseadme kulu ning lõpptoote hoiustamisega seotud lisakulud.
Unlike road transport, waste paper transported by rail is packed in bales.
Erinevalt autotranspordist, on raudteed mööda veetav valmispaber pakitud pallpakenditesse.
Therefore also investment costs for conveying, equalising and de-wiring the bales is included.
Seetõttu on investeeringu hinna sisse arvestatud ka transportimine, lahtipakkimine, nööride ära võtmine.
The investment in containers and special vehicles for combined transport is not included due to their multi-purpose character, nor is the cost of offices and social rooms, sprinkler installations and indirect cost.
Konteineritele ja erilistele transpordivahenditele kuluvad summad ei ole sisse arvestatud, sest neid võib kasutada ka mujal. Samuti ei hõlma investeeringud büroode ja teiste ühiskasutusega ruumide ega sprinklersüsteemidega seotud kulusid ega muid kaudseid kulusid.
The investments in rail infrastructure do not lead to savings on operational costs compared to road transport.
Investeeringud raudtee infrastruktuuri ei vähenda kasutamise kulusid võrreldes autotranspordiga.
The aid
Abi
The aid consists in:
Abi koosneb:
a grant of EUR 25892425,
25892425 euro suurusest abist,
five-year exemption of real estate tax.
viieaastase kestusega maamaksuvabastusest.
Belgium calculated a theoretical maximum benefit of EUR 2035162 per year, i.e. some EUR 9 million net present value over five years.
Belgia arvutuste kohaselt on maksimaalne teoreetiliselt saadav eelis 2035162 eurot aastas, ehk keskmine ajaldatud väärtus viie aasta peale oleks 9 miljonit eurot.
The Flemish authorities, however, have frozen the value of property on the basis of which the tax is calculated at the 1998 level and therefore, the investments would not lead to any higher real estate tax and consequently the exemption would not have a real benefit.
Flaami ametiasutused külmutasid maksude arvutamise aluseks olevad väärtused 1998. aasta tasemele; seega ei tooks investeeringud kaasa maamaksu tõusu ning maksuvabastus ei annaks reaalset eelist.
It may, however, regain relevance in case of changes to the calculation method of the scheme,
Sellegipoolest võib olukord muutuda maksude arvutamise korra muutmisel.
Both measures are based on the decree of 15 December 1993 on the economic expansion in the Flemish Region, which was approved by the Commission in 1993.
Mõlemad meetmed tuginevad 1993. aasta 15. detsembri määrusele Flaami regiooni majandusliku arendamise kohta, mille komisjon kiitis heaks aastal 1993.
Modifications to the environmental aid scheme based on this law were approved by the Commission in 2000 [6].
Muudatused keskkonnale suunatud toetuskavade kohta, mis toetuvad kõnealusele määrusele kiitis komisjon heaks aastal 2000.
The scheme foresees aid intensities of 8 to 12 % for different types of measures.
Kavas nähakse ette erinevat tüüpi meetmete puhul toetuse osatähtsuseks 8 %–12 %.
The scheme has been put in line with the environmental aid guidelines according to point 77 thereof.
Kava viidi kooskõlla keskkonnakaitsele antava riigiabi suuniste punktiga 77.
Reasons to initiate the procedure of Article 88(2)
Põhjused, mis viisid asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse algatamiseni
In its decision to initiate the procedure of Article 88(2) of the Treaty, the Commission expressed its doubt as regards the eligibility of the investment cost under the environmental aid guidelines.
Oma otsuses asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse algatamise kohta avaldas komisjon kahtlust toetuse määramiseks projekti investeerimiskulude katmiseks keskkonna riigiabi suuniste raames.
It appeared in particular that the investment in 100 % recycled fibre newsprint capacity was to be considered as a normal state-of-the-art investment for the industry.
Komisjon leidis, et tehnika hetke taseme juures peaks 100 % vanapaberist valmistatud ajalehepaberi tootmiseks tehtud investeeringut lugema selles sektoris tavainvesteeringuks.
80 % recycled fibre magazine paper might be less common, but it was not clear whether such an investment would not be necessary for any (large) paper producer that wishes to keep up with increasingly stringent environmental standards and that wishes to remain competitive in the long run through continuous innovation.
80 % vanapaberist valmistatud ajakirjapaber ei ole nii levinud, kuid võib juhtuda, et kõik (suured) paberitootjad, kes soovivad võtta arvesse järjest karmimaid keskkonnanorme ning jääda tänu jätkuvale innovatsioonile konkurentsivõimeliseks ka pikas perspektiivis, peavad tegema sellise investeeringu.