natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The weight of the de-polluted and dismantled end-of-life vehicle (body shell) (Wb) shall be determined on the basis of information from the receiving treatment facility.
Keskkonnaohutuks muudetud ja demonteeritud kasutuselt kõrvaldatud sõiduki (kere) mass (Wb) määratakse materjali vastuvõtnud töötlemiskojalt saadud andmete põhjal.
The total vehicle weight (W1) shall be calculated as the sum of the individual vehicle weights (Wi).
Sõidukite kogumass (W1) arvutatakse üksiksõidukite masside summana (Wi).
The total number of end-of-life vehicles (W) shall be calculated on the basis of the number of end-of-life vehicles arising in the Member State, which is when a national authorised treatment facility issues a certificate of destruction.
Kasutuselt kõrvaldatud sõidukite koguarv (W) arvutatakse liikmesriigis tekkinud kasutuselt kõrvaldatud sõidukite arvu alusel; tekkimisena käsitatakse lammutustõendi väljaandmist siseriikliku tegevusloaga töötlemiskoja poolt.
The output of end-of-life vehicle streams of a shredder shall be calculated on the basis of shredding campaigns in combination with the input of end-of-life vehicles to a shredder.
Purustamisel saadud kasutuselt kõrvaldatud sõidukite materjali arvutamise aluseks on purustuskampaaniad ja purustamisele kuuluvad kasutuselt kõrvaldatud sõidukid.
The input of end-of-life vehicles to a shredder shall be calculated on the basis of weighing notes, receipts or other forms of bookkeeping.
Purustamisele kuuluvate kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kogus arvutatakse kaalumistõendite, kviitungite ja muude raamatupidamisdokumentide alusel.
Member States shall report to the Commission on the number of shredder campaigns performed on their territory.
Liikmesriigid teatavad komisjonile oma territooriumil läbiviidud purustuskampaaniate arvu.
The actual recycling/recovery of the calculated output (other than metals) must of be accounted for on the basis of declarations from the receiving recycling/recovery or collection company, weighing notes, other forms of bookkeeping or disposal notes.
Tegelik taaskasutusse või ringlusse võetav arvestuslik materjalikogus (v.a metall) tuleb arvutada vastuvõtva taaskasutus- või kõrvaldamisettevõtte tõendite, kaalumistõendite, muude raamatupidamisdokumentide või kõrvaldamistõendite alusel.
[3]Table 1: Materials from de-pollution and dismantling (in tonnes per year) of end-of-life vehicles arising in the Member State and treated within the Member State
[3]Tabel 1: Liikmesriigis tekkinud ja seal töödeldud kasutuselt kõrvaldatud sõidukite keskkonnaohutuks muutmisel ja demonteerimisel saadud materjalid (tonnides aastas)
Materials from de-pollution and dismantling (**)
Keskkonnaohutuks muutmisel ja demonteerimisel saadud materjalid**
Reuse
Korduvkasutamine
Recycling
Ringlussevõtt
Energy recovery
Energiakasutus
Total recovery
Taaskasutatav üldkogus
Disposal
Kõrvaldamine
Batteries
Akud
Liquids (excluding fuel)
Vedelikud (v.a kütus)
Oil filters
Õlifiltrid
Other materials arising from de-pollution (excluding fuel)
Muud keskkonnaohutuks muutmisel saadud materjalid (v.a kütus)
Catalysts
Katalüsaatorid
Metal components
Metallosad
Large plastic parts
Suured plastosad
Other materials arising from dismantling
Muud demonteerimisel saadud materjalid
Table 2: Materials from shredding (in tonnes per year) of end-of-life vehicles arising in the Member State and treated within the Member State
Tabel 2: Liikmesriigis tekkinud ja seal töödeldud kasutuselt kõrvaldatud sõidukite purustamisel saadud materjalid (tonnides aastas)
Materials from shredding (**)
Purustamisel saadud materjalid**
Ferrous scrap (steel)
Malmi ja terase jäägid
Non-ferrous materials (aluminium, copper, zinc, lead, etc.)
Mitteraudmaterjalid (alumiinium, vask, tsink, plii jm)
Shredder Light Fraction (SLF)
Purustamisel tekkiv kergfraktsioon (SLF)
Table 3: Monitoring of (parts of) end-of-life vehicles arising in the Member State and exported for further treatment (in tonnes per year)
Tabel 3: Liikmesriigis tekkinud ja edasiseks töötlemiseks eksporditud kasutuselt kõrvaldatud sõidukite (osade) järelevalve (tonnides aastas)
Total weight of end-of-life vehicles which are exported per country (**)
Riigist eksporditud kasutusest kõrvaldatud sõidukite kogumass**
Total recycling of (part of) end-of-life vehicles exported (F1)
Eksporditud kasutusest kõrvaldatud sõidukite (osade) kogu ringlussevõtt (F1)
Total recovery of (part of) end-of-life vehicles exported (F2)
Eksporditud kasutusest kõrvaldatud sõidukite (osade) kogu taaskasutamine (F2)
Total disposal of (part of) end-of-life vehicles exported (F3)
Eksporditud kasutusest kõrvaldatud sõidukite (osade) kogu kõrvaldamine (F3)
Table 4: Total reuse, recovery and recycling (in tonnes per year) of end-of-life vehicles arising in the Member State and treated within or outside the Member State
Tabel 4: Liikmesriigis tekkinud ja seal või mujal töödeldud kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kogu korduv- ja taaskasutamine ning ringlussevõtt (tonnides aastas)
Total recycling
Ringlussevõetav üldkogus
Total reuse and recycling
Korduvkasutatav ja ringlussevõetav üldkogus
Total reuse and recovery
Korduvkasutatav ja taaskasutatav üldkogus
W (total number of end-of-life vehicles) = …
W (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite koguarv) = …
(total vehicle weight) = …
(sõidukite kogumass) = …
From 1 June 2004, date of the entry into force of Council Directive 1999/37/EC on the registration documents for vehicles (OJ L 138, 1.6.1999, p. 57), the weight of the vehicle in service shall be recorded under item G.
Alates 1. juunist 2004, nõukogu direktiivi 1999/37/EÜ (sõidukite registreerimisdokumentide kohta, EÜT L 138, 1.6.1999) jõustumiskuupäevast (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57), märgitakse töökorras sõiduki mass punkti G alla.
concerning a request for derogation under point 2(b) of Annex III to and Article 9 of Council Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources
mis käsitleb nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) artikli 9 ja III lisa punkti 2 alapunkti b sätetest erandi tegemise taotlust
(notified under document number C(2005) 1032)
(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1032 all)
(Only the Danish text is authentic)
(Ainult taanikeelne tekst on autentne)
Having regard to Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources [1], and in particular point 2(b) of Annex III thereof,
võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, [1] eriti selle III lisa punkti 2 alapunkti b,
The amount of manure that a Member state intends to apply per hectare each year, which is different from the one specified in point 2 of Annex III and point (a) of Annex III of Directive 91/676/EEC, must be fixed so as not to prejudice the achievement of the objectives specified in Article 1 of that Directive and must be justified on the basis of objective criteria, such as, in the present case, long growing seasons and crops with high nitrogen uptake.
Loomasõnniku kogused, mida üks liikmesriik kavatseb laotada ühe hektari kohta aastas ning mis erinevad direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punktis 2 ja alapunktis a sätestatud kogustest, tuleb kindlaks määrata nii, et need ei piiraks kõnealuse direktiivi artiklis 1 määratletud eesmärkide saavutamist, ning neid tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumidega, käesoleval juhul näiteks pikkade kasvuperioodide ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuuridega.
On 18 November 2002, the Commission adopted Decision 2002/915/EC [2] concerning a request for derogation under point 2(b) of Annex III to and Article 9 of Directive 91/676/EEC.
Komisjon võttis 18. novembril 2002. aastal vastu otsuse 2002/915/EÜ, mis käsitleb direktiivi 91/676/EÜ artiklist 9 ja III lisa punkti 2 alapunktist b erandi tegemise taotlust.
The derogation was applicable within the framework of the Danish action programme adopted for the year 1999 to 2003 and valid until 1 August 2004.
Erandit kohaldati Taani tegevusprogrammi raames, mis võeti vastu aastateks 1999–2003 ning mis kehtis kuni 2004. aasta 1. augustini.
It allowed the application of livestock manure containing up to 230 kg of nitrogen per hectare per year on specific cattle holdings.
Selle kohaselt lubati teatavates veisekasvatusettevõtetes laotada aastas ühe hektari kohta kuni 230 kg lämmastikku sisaldav sõnnikukogus.
On 8 January 2004, Denmark requested an extension of the derogation.
aasta 8. jaanuaril taotles Taani erandi kehtivusaja pikendamist.
This request was completed by technical documents dated 2 February 2004, 2 April 2004, 23 April 2004, 14 June 2004, 2 August 2004, 14 September 2004 and 4 October 2004.
Taotlusele oli lisatud tehniline dokumentatsioon, mis pärines 2. veebruarist 2004, 2. aprillist 2004, 23. aprillist 2004, 14. juunist 2004, 2. augustist 2004, 14. septembrist 2004 ja 4. oktoobrist 2004.
Danish legislation transposing Directive 91/676/EEC can be considered to be in compliance with Directive and its provisions apply equally to the notified derogation.
Taani õigusakte, millega võeti üle direktiiv 91/676/EMÜ, võib käsitleda kõnealuse direktiiviga kooskõlas olevana ja nende sätteid kohaldatakse võrdselt nimetatud erandiga.
In December 2003 Denmark completed the evaluation of its second Action Plan on the Aquatic Environment which indicated the achievement of the reduction target for nitrate leaching of 48 % in the period 1985 to 2003.
aasta detsembris lõpetas Taani oma teise veekeskkonda käsitleva tegevuskava hindamise, milles osutati eesmärgiks seatud nitraatide 48 % suuruse leostuse vähendamise saavutamisele aastatel 1985–2003.
The Danish Parliamentary agreement on the third Danish Action Plan on the Aquatic Environment 2005 to 2015 set the objectives for a further reduction of nitrate leaching by 13 % in the period 2005 to 2015 and for a reduction of the phosphate surplus by 50 %.
Taani parlamendi kokkuleppes Taani kolmanda veekeskkonda käsitleva tegevuskava kohta aastateks 2005–2015 seati eesmärgiks vähendada nitraatide leostust aastatel 2005–2015 veel 13 % võrra ning ülemäärast fosfaadisisaldust 50 % võrra.
In conformity with Article 5 of Directive 91/676/EEC, Denmark has set action programmes that will ensure compliance with the objective of a maximum of 50 mg/l of nitrates in groundwater as set out in that Directive.
Kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikliga 5 on Taani kehtestanud tegevusprogrammid, millega tagatakse kõnealuses direktiivis sätestatud põhjavee nitraadisisalduse ülempiiri saavutamine, milleks on 50 mg/l kohta.
Results of monitoring and controls show that, in period 2002 to 2003, 1845 cattle holdings, 213617 livestock units and 123068 hectares, corresponding respectively to 4 %, 11 % and 5 % of the total in Denmark, were encompassed by the derogation, set in Decision 2002/915/EC.
Seire- ja kontrollitulemused näitavad, et aastatel 2002–2003 hõlmas otsuses 2002/915/EÜ sätestatud erand 1845 veisekasvatusettevõtet, 213617 loomühikut ja 123068 hektarit e vastavalt 4 %, 11 % ja 5 % Taani kogunäitajatest.
Calculations on nitrate leaching based on survey and nutrient analysis in agricultural catchments, in reference sites on sandy and clay soils, show that, in the period 1990 to 2003, nitrate leaching has been reduced by 42 % in loamy soils and by 52 % in sandy soils.
Nitraatide leostuse arvestused, mis põhinevad liivase ja savise pinnasega vaatluskohtades paiknevatel põllumajanduslikel haardealadel tehtud vaatlustel ja toitaineanalüüsidel, näitavad, et aastatel 1990–2003 vähenes nitraatide leostus 42 % võrra savimaadel ja 52 % võrra liivamaadel.
This reduction is confirmed for 2002/2003.
Selline vähenemine on kinnitatud aastateks 2002/2003.
Trend analysis of measured nitrate concentration in water leaving the root zones shows that it has decreased steadily and is now approaching 50 mg/l, with a yearly decrease of 3,1 and 6,1 mg/l respectively for loamy and sandy soils.
Analüüsist selgub, et juurestiku kihist lahkuva vee nitraadisisaldus väheneb ning läheneb nüüd 50 mg/l, vähenedes aastas 3,1 ja 6,1 mg/l võrra vastavalt savi- ja liivapinnase kohta.
Nitrate concentration in streams in agricultural catchments decreased by 29 % in the period 1990 to 2003.
Põllumajanduslikel haardealadel paiknevate vooluveekogude nitraadisisaldus vähenes ajavahemikul 1990. aastast kuni 2003. aastani 29 % võrra.
In 2003, nitrate average concentration in upper groundwater was below 50 mg/l, both in sandy and loamy soils.
aastal oli põhjavee ülemiste kihtide keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l nii liiva- kui ka savipinnase puhul.
The Commission, after examination of Denmark’s request and, more in particular, in the light of the experience gained from the derogation as provided in Decision 2002/915/EC, considers that the amount of manure envisaged by Denmark, 230 kg of nitrogen per hectare per year, will not prejudice the achievement of the objectives of Directive 91/676/EEC, if certain strict conditions are met.
Komisjon on pärast Taani taotluse läbivaatamist ja arvestades eelkõige otsuses 2002/915/EÜ sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi arvamusel, et Taanis kavandatav loomasõnnikukogus, s.o 230 kg lämmastikku hektari kohta aastas, ei piira direktiivis 91/676/EMÜ määratletud eesmärkide saavutamist, kui järgitakse teatavaid rangeid nõudeid.
This Decision is applicable in connection with the framework of the Danish action programme adopted for the years 2004 to 2007.
Käesolevat otsust rakendatakse Taani tegevusprogrammi raames, mis võeti vastu aastateks 2004–2007.
Decision 2002/915/EC expired on 1 August 2004.
Otsuse 2002/915/EÜ kehtivusaeg lõppes 1. augustil 2004.
In view of the experience gained under that Decision and for the purpose of ensuring that the cattle farmers concerned may continue to benefit from derogation, it is appropriate that the present Decision shall apply from 2 August 2004.
Pidades silmas kõnealuse otsuse kohaldamisest saadud kogemusi ja tagamaks, et asjaomased veisekasvatajad võiksid edaspidigi saada kasu erandi kohaldamisest, on asjakohane kohaldada käesolevat otsust alates 2. augustist 2004.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Nitrates Committee set up pursuant to Article 9 of Directive 91/676/EEC,
Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel loodud nitraadikomitee arvamusega,
Denmark’s request submitted by letter of 8 January 2004 asking the Commission to allow derogation under point 2(b) of Annex III to Directive 91/676/EEC is approved, subject to the conditions laid down hereunder.
Kinnitatakse Taani taotlus, mis esitati 8. jaanuari 2004. aasta kirjas ja milles paluti komisjonil teha erand seoses direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 alapunktiga b, kui allpool sätestatud tingimustest ei tulene teisiti.
For the purpose of this decision, the following definitions shall apply:
Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:
‘Cattle farms’ means holdings with more than three livestock units, where at least two-thirds of livestock are cattle,
veisekasvatusettevõte – ettevõtted, kus on rohkem kui kolm loomühikut, millest vähemalt kaks kolmandikku on veised,
‘grass’ means permanent or temporary grassland (generally temporary lies less than four years),
rohumaa – püsi- või ajutine rohumaa (ajutine rohumaa on kasutusel vähem kui neli aastat),
‘crops being undersown by grass’: silage cereals, silage maize and/or spring barley, to be undersown before (maize) or after harvest, by grass which will act as a catch crop, for biological retention of nitrogen residual during winter,
heintaimede allakülviga põllukultuurid – teravili sileerimiseks, mais ja/või suvioder sileerimiseks; heintaimede allakülviks enne (maisi) või pärast koristust. Heintaimed toimivad lämmastikku bioloogiliselt siduvate kultuuridena ja väldivad lämmastiku väljauhtumist mullast talve jooksul,
‘beets’ means forage beets.
peet – söödapeet.
This derogation applies on an individual basis and under the conditions prescribed in Articles 4 to 6 to cattle farms where the crop rotation includes more than 70 % of particularly nitrogen consuming crops, with a long growing season.
Käesolevat erandit kohaldatakse individuaalsetel alustel ja artiklites 4–6 määratletud tingimustel veisekasvatusettevõtete suhtes, kus külvikord sisaldab enam kui 70 % eelkõige lämmastikku vajavaid pika kasvuperioodiga põllukultuure.
Annual authorisation and commitment
Iga-aastane luba ja kohustused
Cattle farmers shall submit an application for derogation to the competent authorities annually.
Veisekasvatajad esitavad pädevatele asutustele igal aastal erandi tegemise avalduse.
Together with that annual application, they shall undertake in writing to fulfil the conditions provided for in Articles 5 and 6.
Koos iga-aastase avaldusega võtavad nad endale kirjalikult kohustuse täita artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimusi.
Application of manure and other fertilisers
Loomasõnniku ja muude väetiste laotamine
The amount of livestock manure applied to the land each year on cattle farms, including by the animals themselves, shall not exceed the amount of manure containing 230 kg of nitrogen, under the following conditions:
Igal aastal veisekasvatusettevõtetes laotatavata, sealhulgas loomade endi poolt maale jäetava sõnniku kogus ei tohi ületada 230 kg lämmastikku järgmistel tingimustel:
the total nitrogen inputs must comply with the nutrient demand of the considered crop and the supply from the soil, the fertilisation rate being fixed 10 % under optimal economic level;
üldine lämmastiku sisendkogus peab ühtima vaatlusaluse põllukultuuri tarvitatud ja pinnasest kättesaadava lämmastikukogusega, kusjuures väetamise norm on 10 % väiksem kui optimaalne majandustase;
a fertilisation plan and account must be kept for each farm.
igal veisekasvatusettevõttel peab olema väetamiskava ja väetisearvestus.
A plan describing the crop rotation and covering the period 1 August to 31 March the following year must be available to the authorities by 1 September at the latest.
Hiljemalt iga aasta 1. septembriks tuleb ametiasutustele esitada kava, milles kirjeldatakse külvikorda ajavahemikus 1. augustist kuni 31. märtsini.
By 21 April such plans covering the whole of the period must be completed with information on expected application of manure and nitrogen fertilisers and must be available to the authorities.
aprilliks tuleb kõnealustesse kogu külviperioodi hõlmavatesse kavadesse lisada teave põllule laotatava sõnniku ja väetiste eeldatavate koguste kohta ning need peavad olema ametiasutustele kättesaadavad.
Crop rotation plans must specify grass, grass catch crops or beet and other crops being undersown by grass.
Külvikorrakavades peavad olema määratletud heintaimed, lämmastikku siduvad heintaimed või peet ja muud heintaimede allakülviga põllukultuurid.
Fertilisation plans must include the estimated need for nitrogen and phosphorous application, and nitrogen application shall be fixed 10 % below the economic optimum.
Väetamiskavad peavad sisaldama eeldatavat lämmastiku ja fosfori laotamisvajadust, kusjuures laotatava lämmastiku norm peab olema 10 % väiksem kui optimaalne majandustase.
It also must specify the nature of fertiliser to be used (e.g. livestock manure, waste products, chemical fertiliser) and contain a sketch map indicating location of individual fields.
Väetamiskavas peab olema määratletud ka kasutatava väetise liik (näiteks loomasõnnik, heitmed, keemilised väetised) ja see peab sisaldama skemaatilist maakaarti, millel on ära näidatud põldude paigutus.
Plans must be revised no later than seven days following any changes in agricultural practices to ensure consistency between plans and actual agricultural practices.
Kavu tuleb läbi vaadata hiljemalt seitse päeva pärast põllumajandustegevuse muudatusi, et tagada kavade ja tegeliku põllumajandustegevuse vaheline vastavus.
A fertilisation account must be annually submitted to the competent authority.
Väetisearvestus tuleb esitada igal aastal pädevale asutusele.
These regulations must be encompassed in statutory orders;
Kõnealune tegevus peab olema reguleeritud normatiivaktidega;
each cattle farm must submit, together with its annual application, the fertilisation account and accept that they can be subject to random control;
iga veisekasvatusettevõte peab koos iga-aastase avaldusega esitama ka väetisearvestuse ja olema valmis pisteliseks kontrolliks;
periodic nitrogen and phosphorous analysis in soil will be done by each cattle farmer who is granted derogation for accurate fertilisation (at least every three years per 5 ha of land);
iga veisekasvataja, kelle eranditaotlus on rahuldatud seoses väetiste täpse kasutamisega, peab perioodiliselt võtma pinnasest lämmastiku- ja fosforiproove (vähemalt iga kolme aasta tagant iga viie hektari kohta);
no manure will be spread in the autumn before a grass cultivation, and the ploughing will be followed by a high nitrogen demanding crop.
sõnnikut ei laotata sügisel enne rohumaade sügiskündi ja pärast kündmist kasvatatakse kõrge lämmastikuvajadusega põllukultuuri.
Land cover
Pinnase katmine
70 % or more of the acreage available for manure application on the cattle holding in question shall be cultivated with grass, grass catch crops or beets and other crops being undersown by grass with low nitrate leaching potential.
Enam kui 70 % sõnnikuga väetatavale veisekasvatusettevõtete käsutuses olevale põllumajandusmaale külvatakse heintaimed, lämmastikku siduvad heintaimed või peet ja muud heintaimede allakülviga põllukultuurid.
Grass catch crops shall not be ploughed before 1 March in order to ensure permanent vegetal cover of arable area for recovering subsoil autumn losses of nitrates and limit winter losses.
Lämmastikku siduvate heintaimedega rohumaid ei künta enne 1. märtsi, et tagada haritavatel põllumaadel püsiv taimkate, et taastada mulla aluskihis sügisel vähenenud nitraadikoguseid ja vähendada talvekahjusid.
Temporary grasslands shall be ploughed in spring.
Ajutisi rohumaid küntakse kevadel.
Crop rotation shall not include leguminous or other plants fixing atmospheric nitrogen.
Külvikord ei tohi sisaldada liblikõielisi ega muid taimi, mis seovad õhulämmastikku.
This will however not apply to clover in grassland with less than 50 % clover and to barley/pea undersown with grass.
Kõnealust korda ei kohaldata rohumaadel kasvatatava ristiku suhtes, mis moodustab vähem kui 50 % kasvupinnast, ega heintaimede allakülviga odra/herne suhtes.
Monitoring
Seire
Two maps, showing the percentage of cattle farms and percentage of agricultural land encompassed by the derogation in each municipality of Denmark, shall be updated every year, and transmitted to the Commission.
Igal aastal ajakohastatakse ja saadetakse komisjonile kaks kaarti, mis näitavad erandiga hõlmatud veisekasvatusettevõtete ja põllumajandusmaade hulka Taani igas haldusüksuses.
The first submission will take place in the last quarter of 2005.
Esimesed aruanded esitatakse 2005. aasta viimases kvartalis.
Survey and continuous nutrient analysis shall be carried out in the agricultural catchment national monitoring programme covering approximately 4500 ha.
Vaatlusi ja pidevaid toitaineanalüüse tehakse siseriikliku põllumajanduslike haardealade seireprogrammi raames, mis hõlmab umbes 4500 hektarit.
The reference sites shall be chosen on sandy and clay soils.
Valitakse liivase ja savise pinnasega vaatluskohad.
Survey and continuous nutrient analysis shall provide data on local land use, crop rotations and practices on cattle farms.
Vaatlused ja toitaineanalüüsid annavad teavet kohaliku maa kasutuse, külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta veisekasvatusettevõtetes.
These data can be used for model-based calculations of the magnitude of nitrate leaching from fields where up to 230 kg of nitrogen per hectare per year in livestock manure is applied based on scientific principles.
Kõnealuseid andmeid võib teaduslikel alustel kasutada lämmastiku leostuse mudelipõhiseks arvutamiseks põldudelt, kuhu laotatakse sõnnikut, mis sisaldab kuni 230 kg lämmastikku hektari kohta aastas.