natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The calculation method used by the companies, similar to the one used in the original investigation, was found to not reflect the actual import level of duties borne by the like product.
Leiti, et äriühingute kasutatud arvutusmeetod, mis sarnanes esialgsel uurimisel kasutatud meetodile, ei kajasta tegelikku samasuguse toote impordi tollimaksumäära.
It was therefore not in line with the requirements of Article 2(10)(b) of the basic Regulation and had to be rejected.
Kõnealune meetod ei olnud kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga b ja tuli seega tagasi lükata.
The methodology used in the present investigation was compatible with the conditions set out in Article 2(10)(b) insofar as it accurately reflected the actual import level of duties borne by the like product and was therefore considered as the most appropriate and thus maintained.
Käesolevas uurimises kasutatud meetod oli kooskõlas artikli 2 lõike 10 punktiga b kehtestatud tingimustega ja seetõttu jäädi selle kui kõige asjakohasema meetodi juurde.
In addition, all three exporting producers claimed credit costs on the basis of the actual credit period taken by customers under the ‘open account’ payment system used on the Korean domestic market.
Peale selle esitasid kõik kolm eksportivat tootjat nõude seoses krediidikuludega, mis põhinevad tegelikul krediiditähtajal, mis klientidele määratakse nn avatud arve maksemeetodi alusel, mida Korea omamaisel turul kasutatakse.
It was found that under such a system, generally, the exporting producers did not actually grant specific credit periods and furthermore, the credit periods taken could not be accurately determined, as receipts could not be linked to specific invoices.
Üldjuhul leiti, et selle süsteemi kohaselt ei määranud eksportivad tootjad tegelikult konkreetseid krediiditähtaegu, pealegi ei olnud krediiditähtaegu võimalik täpselt kindlaks määrata, sest maksed ei olnud konkreetsete arvetega seostatavad.
In these circumstances, these allowances could not be granted.
Sellistel asjaoludel ei saanud kõnealust korrigeerimist teha.
After disclosure, two companies claimed that the fact that they use an open account system is not in itself a reason to refuse the adjustment for credit costs.
Pärast järelduste teatavaks tegemist väitsid kaks äriühingut, et avatud krediidisüsteemi kasutamine ei anna põhjust tagasi lükata nende laenukulude kohanduse taotlust.
However, the investigation has shown that there was no consistent relation between prices and the credit terms reported.
Siiski selgus uurimise tulemusena, et hindade ja teatatud krediiditingimuste vahel ei ole püsivat seost.
The companies could not demonstrate that specific credit terms were agreed with the customer prior to the sale and that they had an effect on prices and price comparability.
Ei olnud võimalik tuvastada, et müügi eel oleks kliendiga konkreetsetes krediiditingimustes kokku lepitud, ning et see oleks mõjutanud hindu ja hindade võrreldavust.
The exporting producers' claims had therefore to be rejected.
Seepärast tuli eksportivate tootjate väited tagasi lükata.
One exporting producer requested an adjustment for differences in the level of trade either in accordance with Article 2(10)(k) (‘other factors’) or Article 2(10)(d)(ii) of the Basic Regulation.
Üks eksportiv tootja nõudis muude tegurite korrigeerimist algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaselt põhjendusega, et eksport- ja omamaine müük toimusid erineval kaubandustasandil ning see erinevus mõjutas hinna võrreldavust.
Indeed, it was claimed that domestic sales were done mainly to end users, while export sales to the Community were mainly done to distributors.
Väideti, et omamaine müük toimus peamiselt lõppkasutajatele, aga eksportmüügiga ühendusse tegelesid peamiselt turustajad.
Although there were sales to different levels of trade on the domestic market (end users and distributors), the company was not able to quantify the appropriate adjustment.
Kuna äriühing ei olnud suuteline kvantifitseerima vajalikku korrigeerimist, võeti nõude aluseks algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti i asemel artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkt ii.
The company claimed later that the adjustment should be based on the difference of prices charged on the domestic market to end users and to distributors.
Äriühing väitis hiljem, et korrigeerimise aluseks oleks tulnud võtta lõppkasutajatele ja turustajatele omamaisel turul kehtestatud hindade vaheline erinevus.
However, the company was not in a position to demonstrate the existence of any such consistent and distinct difference in prices.
Äriühing ei olnud siiski suuteline tõendama, et hindade vahel oli mingi püsiv ja selge erinevus.
Therefore, it was not possible to conclude that the difference in the level of trade affected price comparability and consequently this claim had to be rejected.
Sellest tulenevalt ei saanud järeldada, et kaubandustasandi erinevus mõjutas hinna võrreldavust, ning nõue tuli tagasi lükata.
One exporting producer claimed that an adjustment for differences in physical characteristics was warranted on the basis of differences in the denier and lustre between product types.
Üks eksportivatest tootjatest väitis, et ainelistes omadustes esinevate erinevuste korrigeerimine tooteliikide denjee- ja läikeerinevuste arvesse võtmiseks on põhjendatud.
However, the company could not substantiate that the difference in the denier and lustre affected price or price comparability and this claim had consequently to be rejected.
Äriühing ei suutnud siiski põhjendada, et erinev denjee ja läige mõjutavad hinda või hinna võrreldavust ning seetõttu tuli nõue tagasi lükata.
The comparison of the weighted average normal value with the weighted average export price by product type on an ex-factory basis for two of the exporting producers showed the existence of dumping.
Kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel iga tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil tuvastati dumpingu olemasolu kahe eksportiva tootja puhul.
Moreover, with regard to one exporting producer, it should be noted that export prices on the last month of the IP (‘the second time period’) were found to be in general and on average higher than those charged in the period before that month (‘the first time period’).
Peale selle tuleks ühe eksportiva tootja puhul märkida, et uurimisperioodi viimase kuu (teise ajavahemiku) ekspordihinnad olid üldiselt ja keskmiselt kõrgemad kui enne kõnealust kuud (esimesel ajavahemikul).
While export prices during the second time period were high and mostly at non-dumped levels, significant dumping was practised in the first period as export prices were lower.
Kui ekspordihinnad olid teisel ajavahemikul kõrged ja peamiselt dumpinguta, siis esimesel ajavahemikul, mil ekspordihinnad olid madalamad, kasutati märkimisväärset dumpingut.
Thus, there was a pattern of export prices which differed significantly between the first and the second time period of the IP.
Seega oli ekspordihindade struktuur uurimisperioodi esimesel ja teisel ajavahemikul väga erinev.
Furthermore, it was found that a comparison made on an average-to-average basis would not reflect the significant dumping being practised in the first time period of the IP, as that method would not enable significant differences in the pattern of export prices between the first and the second time period of the IP to be taken appropriately into account.
Täiendavalt tuvastati, et keskmiste võrdlemine ei kajasta uurimisperioodi esimesel ajavahemikul kasutatud märkimisväärset dumpingut, sest see meetod ei võimalda ekspordihindade struktuuris uurimisperioodi esimesel ja teisel ajavahemikul esinevaid olulisi erinevusi vajalikul moel arvesse võtta.
Therefore, and in view of the findings referred to under recital (134), it was concluded that the weighted average normal value should be compared to prices of all individual export transactions in accordance with Article 2(11) of the basic Regulation, in order to reflect the full degree of dumping being practised.
Seetõttu ja silmas pidades põhjenduses 124 nimetatud tulemusi otsustati, et kaalutud keskmist normaalväärtust tuleks dumpingutegevuse kogu ulatuse kajastamiseks võrrelda kõigi üksikute eksporditehingute hindadega algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt.
For the reasons set out in recital (44) a comparison of individual normal values and individual export prices on a transaction-by-transaction basis was not possible.
Põhjenduses 44 esitatud põhjustel ei olnud üksikute normaalväärtuste ja üksikute ekspordihindade võrdlemine tehingute kaupa võimalik.
Indeed, since the exporting producer concerned only issued one invoice per month and per customer, it was not possible to find a reasonable matching between individual export transactions and individual domestic sales transactions.
Kuna üks eksportiv tootja väljastas igas kuus ainult ühe arve ühe kliendi kohta, ei olnud võimalik kindlaks määrata üksikute eksporditehingute ja üksikute omamaiste müügitehingute mõistlikku omavahelist vastavust.
Thus, the comparison would have required making averages between prices for the same month (which would then not constitute a transaction-to-transaction comparison), or to proceed to arbitrary choices of the export price to be chosen for comparison.
Enamikul juhtudel oleks selliseks võrdlemiseks tulnud arvutada keskmised ühe ja sama kuu hindade põhjal (mis sel juhul ei oleks tehingupõhine võrdlemine), või viinud ekspordihinna omavolilise valimiseni võrdlemise eesmärgil.
The exporting producer for which the weighted average normal value was compared to prices of all individual export transactions challenged this methodology.
Eksportiv tootja, kelle puhul võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kõigi ühendusse suunatud üksikute eksporditehingute hindadega, vaidlustas kõnealuse metoodika.
Indeed, the company claimed that there is an economic justification for these limited number of transactions made at non-dumped prices in the last month of the IP, and therefore it is not justified to consider that a pattern of export prices by time period existed.
Äriühing väitis, et uurimisperioodi viimase kuu jooksul dumpinguta sooritatud tehingud on majanduslikult põhjendatavad ning nende tehingute vähese arvu tõttu ei saa järeldust, et sellel ajavahemikul kujunes teatav ekspordihinna struktuur, lugeda põhjendatuks.
However, it is to be noted that the economic justification of these invoices — irrespective of whether or not such a justification is relevant in this context — could not be verified with the final customer which did not cooperate during the investigation.
Siiski tuleb märkida (olenemata sellest, kas selline põhjendus käesoleval juhul on asjakohane või mitte), et kõnealuste tehingute majanduslik põhjendatus ei leidnud lõpptarbija poolt kinnitust.
In addition, the claim by the exporting producer that there is an economic justification for this limited number of transactions is in contradiction with information provided by the company itself, which claimed during the investigation that price compensation had taken place after the IP.
Lisaks selle on eksportiva tootja väide, et kõnealused dumpinguta sooritatud vähesed tehingud on majanduslikult põhjendatavad, vastuolus äriühingu enda uurimise ajal esitatud teabega, et hinnakompensatsioon toimus pärast uurimisperioodi lõppu.
Moreover, the dumping margin for the company on a weighted average to weighted average basis for the eleven months of the IP (excluding December), and for the first semester of the IP, resulted in similar levels to the one found when using the weighted average to transaction methodology for the whole IP.
Pealegi olid äriühingu suhtes kaalutud keskmiste võrdluse alusel kehtestatud dumpingumarginaal uurimisperioodi üheteistkümnel kuul (väljaarvatud detsember) ja uurimisperioodi esimesel poolel kehtestatud dumpingumarginaal samal tasemel kui kaalutud keskmise ja tehingu vahelise võrdluse alusel kehtestatud dumpingumarginaal kogu uurimisperioodi jooksul.
Given the above, the methodology of comparing the weighted average normal value to the prices of all individual export transactions is appropriate in this case.
Eespool öeldut arvesse võttes jõutakse järeldusele, et kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemine üksikute eksporditehingute hindadega on kõnealusel juhul asjakohane.
For cooperating companies not included in the sample, the dumping margin was established on the basis of a weighted average dumping margin calculated for the companies selected in the sample.
Valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute puhul arvutati valimisse kuuluvate äriühingute kaalutud keskmine dumpingumarginaal.
For this purpose, Sung Lim Co., Ltd., whose dumping margin is de minimis, was not considered, in accordance with Article 9(6) of the Basic Regulation.
Seepärast jäi algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt arvesse võtmata Sung Lim Co, Ltd, kelle dumpingumarginaal on minimaalne.
The dumping margins established, expressed as a percentage of the CIF import price at the Community frontier, duty unpaid, are the following:
Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, olid järgmised:
Sung Lim Co., Ltd., Kumi-si 0,9 % (de minimis),
Sung Lim Co., Ltd., Kumi-si 0,9 % (minimaalne),
Cooperating companies not included in the sample 6,0 %,
Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad äriühingud 6,0 %,
All other companies 10,6 %.
Kõik muud äriühingud 10,6 %.
Questionnaire replies were received from the two exporting producers selected in the sample.
Vastused küsimustikule saadi kahelt valimisse võetud eksportivalt tootjalt.
Both exporting producers initially submitted data for all products containing polyester.
Mõlemad eksportivad tootjad esitasid algul andmed kõigi polüestrit sisaldavate toodete kohta.
However, since the present review concerns only synthetic staple fibres of polyester, not carded, combed or otherwise processed for spinning which are currently classifiable within CN code 55032000 (i.e. with 50 % or more of polyester), all products that were declared by the exporting producers as containing less than 50 % of polyester were disregarded.
Käesolev läbivaatamine hõlmab siiski ainult kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiude, mis kuuluvad praegu CN-koodi 55032000 alla (st polüestrisisaldusega vähemalt 50 %), ning kõik eksportiva tootja esitatud tooted, mille polüestrisisaldus oli alla 50 %, jäeti kõrvale.
For both exporting producers, sales of the like product were representative.
Mõlema eksportiva tootja samasuguse toote müük oli tüüpiline.
To a large extent, normal value was based on prices paid or payable, in the ordinary course of trade, by independent customers in Taiwan, in accordance with Article 2(1) of the Basic Regulation.
Suures osas võeti normaalväärtuse aluseks Taiwani sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt.
However, for those product types where the domestic sales were insufficient or not made in the ordinary course of trade, normal value was constructed in accordance with Article 2(3) of the Basic Regulation, as explained in recital (34).
Tooteliikide puhul, mille omamaine müük oli ebapiisav või ei toimunud tavakaubanduse käigus kohaselt, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3, nagu on selgitatud põhjenduses 34.
SG&A and profit were based on actual data pertaining to production and sales, in the ordinary course of trade, of the like product, by the exporting producer under investigation, in accordance with the chapeau of Article 2(6) of the Basic Regulation.
Müügi-, üld- ja halduskulud põhinesid tegelikel andmetel, mis uurimisalune eksportiv tootja esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõigu kohaselt.
For both exporting producers export prices were established on the basis of the prices actually paid by unrelated customers in the Community in accordance with Article 2(8) of the Basic Regulation.
Mõlema riigi eksportivate tootjate puhul määrati ekspordihinnad kindlaks ühenduses sõltumatute ostjate poolt tegelikult makstud hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.
To ensure a fair comparison, allowances were made for differences in transport, insurance, handling, loading and ancillary costs, packing costs, bank charges, rebates, discounts, credit costs and commissions where applicable and justified.
Selleks et tagada õiglane võrdlus, võeti korrigeerimiste teel arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamiskulude, panga teenustasude, hinnavähendite, allahindluste, krediidikulude ja vahendustasude erinevusi, kui see oli otstarbekas ja põhjendatud.
The weighted average normal value per type of PSF was compared to the weighted average export price of the corresponding type, in accordance with Article 2(11) of the Basic Regulation, on an ex-work basis and at the same level of trade.
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi polüestersünteeskiuliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasemel.
The comparison showed the existence of dumping for the two Taiwanese exporting producers investigated, the dumping margin being equal to the amount by which normal value, so established, exceeded the price for export to the Community.
Võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu kahe Taiwani uuritud eksportiva tootja puhul, kusjuures dumpingumarginaal võrdus summaga, mille võrra kindlaksmääratud normaalväärtus ületas ühendusse eksportimise hinna.
The dumping margins established, expressed as a percentage of the CIF import price at the Community frontier duty unpaid are the following:
Kehtestatud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on järgmised:
Nan Ya Plastics Corporation, Taipei 1,7 %,
Nan Ya Plastics Corporation, Taipei 1,7 %
Far Eastern Textile Ltd., Taipei 1,8 %.
Far Eastern Textile Ltd., Taipei 1,8 %
Since both dumping margins are de minimis, i.e. less than 2 %, and in accordance with the Commission's consistent practice, the proceeding against Taiwan should be terminated without the imposition of measures, should the circumstances that led to these results be considered as lasting.
Lähtudes ühenduse järjekindlast tavast ja asjaolust, et mõlema dumpingumarginaal on minimaalne, st alla 2 %, tuleks menetlus Taiwani vastu lõpetada meetmeid kehtestamata, kui sellise tulemuseni viinud olukord peaks tunnistatama püsivaks.
LASTING NATURE OF THE CHANGED CIRCUMSTANCES AND LIKELIHOOD OF CONTINUATION/RECURRENCE OF INJURIOUS DUMPING
MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS JA KAHJUSTAVA DUMPINGU JÄTKUMISE/KORDUMISE TÕENÄOSUS
In the framework of the interim review concerning Taiwan and the Republic of Korea, it was also examined whether the changed circumstances with respect to the original investigation regarding dumping and injury could reasonably be considered to be of a lasting nature in accordance with Article 11(3) of the Basic Regulation.
Taiwani ja Korea Vabariigiga seotud vahepealse läbivaatamise raames uuris komisjon ka seda, kas asjaolusid, mis on dumpingu ja kahju esialgse uurimisega võrreldes muutunud, võiks põhjendatult hinnata püsivateks algmääruse artikli 11 lõikega 3 ettenähtud korras.
Moreover, with regard to Taiwan and in accordance with Article 11(7) of the Basic Regulation, it was also examined whether it was likely that dumping would continue or recur should measures be repealed.
Peale selle uuriti seoses Taiwaniga algmääruse artikli 11 lõike 7 kohaselt veel seda, kas meetmete tühistamise korral võiks olla tõenäoline, et dumping jätkub või kordub.
As mentioned above, the current investigation showed the existence of dumping for two of the three exporting producers selected in the sample, albeit at a lower level than in the original investigation.
Nagu eespool on mainitud, tuvastati uurimisel, et kolmest valimisse kuuluvast eksportivast tootjast kahe tootja puhul esines dumping, mis oli siiski esialgse uurimise käigus kindlakstehtust madalam.
With regard to the third exporting producer, as in the original investigation, dumping was found at a de minimis level.
Kolmanda eksportiva tootja puhul tuvastati, et dumping oli minimaalsel tasemel, nagu esialgsel uurimisel.
The analysis concerning the lasting nature of the changed circumstances with regard to dumping took into account the production capacity, the evolution of the volume of sales on the domestic market, on the Community market and on the export to other third countries market, as well as the prices of the product concerned sold on each of the mentioned markets of the three exporting producers in the Republic of Korea selected in the sample, which represented more than 80 % of the exports of the product concerned to the Community during the IP.
Dumpinguga seotud muutunud asjaolude püsivuse analüüsimisel võeti arvesse tootmisvõimsust, müügimahu arenemist omamaisel turul, ühenduse turul ja eksportimisel kolmandate riikide turgudele ning hindu, millega vaatlusalust toodet müüdi igal mainitud turul kolme Korea Vabariigis asuva valimisse võetud eksportiva tootja turgude puhul, mis moodustas üle 80 % vaatlusaluse toote ühendusse suunatud ekspordist uurimisperioodil.
The production volume of the product concerned has increased slightly by 3,5 % since 2001 (measures were imposed in December 2000), while production capacity decreased by around 4 %.
Vaatlusaluse toote tootmismaht suurenes 3,5 % võrra alates 2001. aastast (meetmed kehtestati detsembris 2000), kusjuures tootmisvõimsus vähenes umbes 4 %.
Therefore, the capacity utilisation reached high levels (89 % in 2001 and 95 % during the IP) and spare capacities are low.
Seetõttu saavutas tootmisvõimsuse rakendusaste kõrge taseme (89 % 2001. aastal ja 95 % uurimisperioodi kestel) ning rakendamata tootmisvõimsus on madal.
Exporting producers did not forecast any increase in production for the next years and one of the largest exporters of the product concerned to the Community during the IP even stopped producing the product concerned after the IP.
Eksportivad tootjad ei prognoosinud tootmise kasvu järgmisteks aastateks ja üks vaatlusaluse toote suurimatest eksportijatest ühendusse uurimisperioodi jooksul isegi lõpetas vaatlusaluse toote tootmise pärast uurimisperioodi lõppu.
Sales volume
Müügimaht
The domestic market remained relatively stable during the last years.
Omamaine turg on viimastel aastatel olnud suhteliselt stabiilne.
Although domestic consumption may decrease due to a possible shift of certain PSF users' production facilities outside Korea, no significant and immediate change of the domestic market is foreseeable.
Kuigi sisetarbimine võib väheneda, sest teatavad polüesterstaapelkiu kasutajad võivad oma tootmisrajatised Koreast välja viia, ei ole omamaise turu olulist ja vahetut muutumist ette näha.
Even if PSF consumption in the domestic market would decrease, production may either be shifted to other polyester yarns, which is technically quite easily feasible, or the product concerned can be exported to other third countries without or with lower anti-dumping duties in place than the Community market, or both.
Isegi kui polüesterstaapelkiu tarbimine omamaisel turul peaks langema, võidakse tootmine üle viia kas muudele polüesterlõngadele, mis on tehniliselt päris kergesti teostatav, või hakatakse vaatlusalust toodet eksportima muudesse kolmandatesse riikidesse, kus ei ole dumpinguvastaseid tollimakse või need on ühenduse turul kehtivatest madalamad, või kasutatakse mõlemat võimalust.
Furthermore, Korean producers are rather export oriented companies selling over 70 % of their PSF production to third country markets.
Peale selle on Korea tootjate äriühingud küllaltki ekspordile suunatud ja müüvad üle 70 % oma polüesterstaapelkiu toodangust kolmandate riikide turgudele.
Given the relatively small dependency on the domestic market, a decrease of domestic consumption would not significantly affect the companies' profitability.
Arvestades suhteliselt vähest sõltuvust omamaisest turust, ei mõjutaks sisetarbimise langus eriliselt äriühingute kulutasuvust.