natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The subsidy amount for the exporter which used the EOUS was calculated on the basis of import duties forgone (basic customs duty and special additional customs duty) on the materials imported for the production sector, i.e. bulk drugs and intermediates, and the sales tax reimbursed for this sector, both during the review investigation period.
Subsiidiumisummad EOUSi kasutava eksportija jaoks arvutati uurimisperioodi vältel tootmissektorile imporditud materjalilt (pakendamata ravimid ja vaheained) saamata jäänud importtollimaksude alusel (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks), ja selles sektoris tagastatud müügimaksude alusel.
Fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted in accordance with Article 7(1)(a) of the basic Regulation from this sum to arrive at the subsidy amount as numerator.
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja).
In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation this subsidy amount has been allocated over the export turnover generated by the bulk pharmaceutical sector (sector) during the review investigation period as appropriate denumerator, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu farmaatsiasektori ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.
The subsidy margin thus obtained was 29,6 %.
Sellisel moel saadud subsiidiumi määr oli 29,6 %.
Exemption from import duties (basic customs duty and special additional customs duty) on capital goods
Kapitalikaupade vabastamine impordimaksust (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks)
Unlike raw materials, capital goods are not physically incorporated into the finished goods.
Erinevalt toorainetest ei sisaldu kapitalikaubad füüsiliselt valmiskaupades.
In accordance with Article 7(3) of the basic Regulation, the benefit to the investigated company has been calculated on the basis of the amount of unpaid customs duty on imported capital goods spread across a period which reflects the normal depreciation period of such capital goods in the industry of the product concerned.
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutatakse uurimisaluse ettevõtte kasu imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu põhjal, jagades selle summa vaatlusalust toodet tootvas tööstuses kasutatavate vastavate kapitalikaupade tavalisele amortiseerumisajale.
In order to determine such normal depreciation period a weighted average of the depreciation periods used by all cooperating exporters has been calculated.
Et määrata sellist tavalist amortiseerumisaega, arvutati kõigi koostööd tegevate eksportijate amortiseerumisaegade kaalutud keskmine.
The claim of the EOU under investigation to use the company-specific depreciation period had to be rejected, because ‘normal’ is not synonymous for ‘individual’ but for a ‘representative average’.
Uurimisaluse EOU nõe kasutada konkreetse ettevõtte amortiseerumisaega tuli tagasi lükata, kuna “tavaline” ei ole mitte “individuaalse”, vaid “representatiivse keskmise” sünonüüm.
The amount so calculated which is then attributable to the review investigation period has been adjusted by adding interest during this period in order to reflect the value of the benefit over time and thereby establishing the full benefit of this scheme to the recipient.
Niiviisi arvutatud summale lisatakse uuritaval perioodil lisandunud intress, et summa kajastaks soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul ja kogu mainitud kava raames saadud kasu saajale.
The amount of interest added was based on the commercial interest rate during the review investigation period in India.
Lisatud intressimäär põhines läbivaatamise uurimisperioodi jooksul Indias kehtinud turuintressimääral.
The claim of the exporter to use its lower average rate did not lead to a difference in outcome, i.e. the subsidy margin remained the same.
Eksportija nõue kasutada madalamat keskmist intressimäära tulemust ei muutnud, st subsiidiumimarginaal jäi samaks.
In accordance with Article 7(2) and (3) of the basic Regulation this subsidy amount has been allocated over the export turnover generated by the sector during the review investigation period as appropriate denumerator, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 ja lõikele 3, on see subsiidiumisumma jaotatud sektori ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.
The subsidy margin thus obtained was 1,3 %.
Sellisel moel saadud subsiidiumimarginaal oli 1,3 %.
Thus, the total subsidy margin under the EOUS for the company concerned amounts to 30,9 %.
Seega oli kogu EOUS subsiidiumimarginaal asjaomase ettevõtte jaoks 30,9 %.
The detailed description of the EPCGS is contained in chapter 5 of the EXIM-policy 02-07 and in chapter 5 of the HOP I 02-07.
EPCGS detailne kirjeldus sisaldub EXIM-poliitika 02–07 peatükis 5 ja menetlusjuhendi peatükis 5.
Manufacturer-exporters, merchant-exporters ‘tied to’ supporting manufacturers and service providers are eligible for this scheme.
Kava alusel saavad soodustusi taotleda tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad, kes on seotud neid varustavate tootjatega ja teenusepakkujatega.
Under the condition of an export obligation, a company is allowed to import capital goods (new and, since April 2003, second-hand capital goods up to 10 years old) at a reduced rate of duty.
Ekspordikohustuse tingimustel lubatakse ettevõttel importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga.
To this end the GOI issues upon application and payment of a fee an EPCGS licence.
Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCGS litsentsi.
Since April 2000 the scheme provides for a reduced import duty rate of 5 % applicable to all capital goods imported under the scheme.
Alates 2000. aasta aprillist võimaldab kava kõigile selle alusel imporditud kapitalikaupadele 5 %list vähendatud importtollimaksu.
Until 31 March 2000, an effective duty rate of 11 % (including a 10 % surcharge) and, in case of high value imports, a zero duty rate were applicable.
Kuni 2000. aasta 31. märtsini rakendati 11 %list tollimaksu (mis sisaldas 10 %list lisamaksu) ja suure väärtusega importkaupade puhul 0 %list tollimaksu.
In order to meet the export obligation, the imported capital goods must be used to produce a certain amount of export goods during a certain period.
Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava koguse eksportkaupade tootmiseks teatava aja vältel.
The EPCGS licence holder can also source the capital goods indigenously.
EPCGS litsentsi valdaja võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist.
In such case, the indigenous manufacturer of capital goods may avail of the benefit for duty free import of components required to manufacture such capital goods.
Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importi ära kasutada.
Alternatively, the indigenous manufacturer can claim the benefit of deemed export in respect of supply of capital goods to an EPCGS licence holder.
Alternatiivselt võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute soodustust seoses kapitalikaupade tarnimisega ERCGS litsentsi valdajale.
Upon disclosure the GOI and one exporting producer submitted that, (i) the depreciation period used for capital goods has allegedly not been adequately disclosed to interested parties and (ii) that it was not sufficiently set out why and to which extent interest has been added to arrive at the countervailable subsidy amount.
Avalikustamisjärgselt leidsid India valitsus ja üks eksportiv tootja, et i) teave kapitalikaupade jaoks kasutatava amortisatsiooniperioodi kohta pole väidetavalt huvitatud isikutele piisavalt selgelt avaldatud ja ii) pole piisavalt välja toodud, miks ja millises ulatuses on lisatud intress, et saada tasakaalustatav subsiidiumisumma.
Conclusion on EPCG Scheme
Järeldus EPCGS kohta
The EPCGS provides subsidies within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) and Article 2(2) of the basic Regulation.
EPCGS pakub subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses.
The duty reduction constitutes a financial contribution by the GOI, since this concession decreases the GOI’s duty revenue which would be otherwise due.
Tollimaksu vähendamine on India valitsuse poolne finantstoetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut.
In addition, the duty reduction confers a benefit upon the exporter, because the duties saved upon importation improve its liquidity.
Lisaks on tollimaksu vähendamine kasuks eksportijale, kuna importimisel säästetud tollimaksud parandavad tema likviidsust.
Furthermore, the EPCGS is contingent in law upon export performance, since such licences can not be obtained without a commitment to export.
Lisaks sõltub EPCGS juriidiliselt eksporditegevusest, kuna neid litsentse ei väljastata ilma ekspordikohustuseta.
Therefore it is deemed to be specific and countervailable under Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
Seepärast peetakse seda spetsiifiliseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a.
Eventually, this scheme can not be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Seda kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses.
Capital goods are not covered by the scope of such permissible systems, as set out in Annex I, item (i), of the basic Regulation, because they are not consumed in the production of the exported products.
Kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid süsteeme, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate kaupade tootmisel.
The subsidy amount was calculated, in accordance with Article 7(3) of the basic Regulation, on the basis of the unpaid customs duty on imported capital goods spread across a period which reflects the normal depreciation period of such capital goods in the antibiotics industry.
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad kapitalikaupade tasumata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab nende kaupade normaalsele amortisatsiooniajale antibiootikumitööstuses.
In accordance with the established practice, the amount so calculated which is attributable to the review investigation period has been adjusted by adding interest during this period in order to reflect the full value of the benefit over time.
Vastavalt kehtestatud tavadele on selliselt arvutatud summale lisatud selle perioodi intress, mis kajastab soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul.
The commercial interest rate during the review investigation period in India was considered appropriate for this purpose.
Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäära.
In accordance with Article 7(2) and 7(3) of the basic Regulation this subsidy amount has been allocated over the export turnover during the review investigation period as appropriate denumerator, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.
Four companies benefited from this scheme during the review investigation period.
Uurimisperioodil sai selle kava alusel kasu neli ettevõtet.
The subsidies obtained were negligible.
Saadud subsiidiumid olid ebaolulised.
Since the EPCGS will not be countervailed in the case at hand, it is not necessary to respond to the corresponding disclosure comments.
Et EPCGSi antud juhul ei tasakaalustata, ei ole kommentaaridele vaja vastata.
Export Credit Scheme (ECS)
Ekspordi krediteerimise kava (ECS)
The details of the scheme are set by in Master Circular IECD No 5/04.02.02/2002-03 (Export Credit in Foreign Currency) and Master Circular IECD No 4/04.02.02/2002-03 (Rupee Export Credit) of the Reserve Bank of India (RBI), which is addressed to all commercial banks in India.
Kava üksikasjad on esitatud India Reservpanga (Reserve Bank of India – RBI) IECD koondringkirjas nr 5/04.02.02/2002-03 (ekspordikrediit välisvaluutas) ning IECD koondringkirjas nr 4/04.02.02/2002-03 (ekspordikrediit ruupiates), mis on suunatud India kõikidele kommertspankadele.
Manufacturing exporters and merchant exporters are eligible for this scheme.
Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad.
Under this scheme, the RBI mandatorily sets maximum ceiling interest rates applicable to export credits, both in Indian rupees or in foreign currency, which commercial banks can charge an exporter ‘with a view to making credit available to exporters at internationally competitive rates’.
Selle kava raames kehtestab RBI kohustuslikud intressi ülemmäärad ekspordikrediidile nii India ruupiates kui välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda, “eesmärgiga teha laen eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise intressimääraga”.
The ECS consists of two subschemes, the Pre-shipment export credit scheme (packing credit), which covers credits provided to an exporter for financing the purchase, processing, manufacturing, packing and/or shipping of goods prior to export, and the Post-shipment export credit scheme, which provides for working capital loans with the purpose of financing export receivables.
ECS koosneb kahest alakavast, veoeelse ekspordikrediidi kavast (“pakkimislaen”), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist ning veojärgse ekspordikrediidi kava, mis pakub käibekapitalikrediiti eesmärgiga rahastada ekspordiga seotud debitoorset võlgnevust.
The RBI also directs the banks to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
Samuti on RBI andnud pankadele korralduse suunata teatav summa kogulaenust ekspordi finantseerimiseks.
As a result of these RBI Master Circulars exporters can obtain export credits at preferential interest rates compared with the interest rates for ordinary commercial credits (cash credits), which are purely set under market conditions.
RBI koondringkirjade tulemusel võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga, võrreldes tavapäraste kommertslaenude intressimääradega (“sularahalaenud”), mille suuruse määrab selgelt kindlaks turu olukord.
In this respect the Master Circular on Rupee Export Credit notes that ‘ceiling rates of interest on credit extended to exporters as prescribed in this Circular are lower than the maximum lending rates normally charged to other borrowers and are, therefore, indicated as concessive in this sense.’
Selles osas märgib koondringkiri “Ekspordikrediit ruupiates”, et “käesolevas ringkirjas esitatud eksportijatele antavad laenuintresside ülemmäärad on madalamad maksimaalsetest laenumääradest, mida küsitakse tavapärastelt laenuvõtjatelt ning seetõttu on tegemist soodusintressiga”.
Upon disclosure two exporters, which received benefits under this scheme, argued that the ECS is not a countervailable subsidy.
Kaks eksportijat, kes said selle kava raames soodustusi, väitsid, et ECS ei ole tasakaalustatav subsiidium.
To this end, they submitted that (i) a countervailable subsidy requires the transfer of public funds, (ii) the rates for ECS credits are set under market conditions, because different commercial banks offer significantly different interest rates and (iii) interest rates for cash credits are higher as compared with those for export credits, because export financing is less risky (self executing) and, in case of foreign currency export credits, due to allegedly lower inflation of freely convertible foreign currencies as compared with the Indian rupee currency, which it was claimed to have an impact of the interest rates.
Nad väitsid, et i) tasakaalustatav subsiidium nõuab riiklikku rahastamist, ii) ECSi krediidimäärad on kujunenud turutingimuste alusel, sest erinevad kommertspangad pakuvad märkimisväärselt erinevaid intressimäärasid, ja iii) sularahalaenude intressimäärad on ekspordilaenude intressimääradest kõrgemad, sest ekspordi finantseerimine on vähem riskantne ning välisvaluuta ekspordikrediiti mõjutav vabalt konverteeritava välisvaluuta inflatsioon on väidetavalt madalam, võrreldes India ruupiaga, mis nende sõnul mõjutab intressimäärasid.
Furthermore, one exporter claimed, and without providing any new calculation of the subsidy margin, that for calculation purposes rates of other banks, and not those banks identified during the verification visit as lending banks, should be used and in any event only the lowest rates both for export and cash credits taken for the comparison.
Üks eksportija väitis, esitamata seejuures arvutusi uue subsiidiumimarginaali leidmiseks, et arvutamisel tuleb kasutada teiste pankade määrasid, mitte kontrollkäigu raames kindlaks tehtud laenu andvate pankade määrasid, ning võrdluseks tuleb võtta nii ekspordikrediidi kui sularahalaenu madalaimad intressimäärad.
Another exporter argued without providing any evidence that the loan amount should be reduced by 25 %, which allegedly represents own capital, although in the accounts identified as foreign capital.
Teine eksportija pakkus ilma tõendeid esitamata, et laenusummat tuleb vähendada 25 %, mis väidetavalt esindab omakapitali, ehkki raamatupidamisaruannetes näidatakse seda väliskapitalina.
Conclusion on the ECS
Kokkuvõtted ECSi osas
Firstly, the preferential interest rates of an ECS credit set by the RBI Master Circulars mentioned in recital 107 can decrease interest costs of an exporter as compared with credit costs purely set by market conditions and confer in this case a benefit in the meaning of Article 2(2) of the basic Regulation on such exporter.
Kõigepealt saab ECSi krediidi soodusintressimäär, mis on kehtestatud põhjenduses 107 mainitud RBI koondringkirjades vähendada eksportija intressikulusid, võrreldes nende laenukuludega, mida kehtestavad turutingimused, ning anda algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses eksportijale soodustusi.
Only in the case of those cooperating exporters, where such rate differences were found to exist, was it concluded that a benefit was conferred.
Jõuti järeldusele, et kasu said ainult need koostööd tegevad eksportijad, kelle puhul leiti selliseid intressimäärade erinevusi.
Contrary to the submissions set out above, those rate differences cannot be explained by pure market behaviour of the commercial banks.
Vastupidiselt eelnevalt esitatud väidetele ei saa neid erinevusi seletada lihtsalt kommertspankade turukäitumisega.
Export financing is not per se more secure than domestic financing.
Ekspordi finantseerimine ei ole iseenesest vähem riskantne kodumaisest finantseerimisest.
In fact, it is usually perceived as being more risky and the extent of security required for a certain credit, regardless of the finance object, is a purely commercial decision of a given commercial bank.
Tegelikult peetakse seda tavaliselt isegi riskantsemaks ning tagatise määr sellise laenu võtmisel põhineb hoolimata finantseerimisobjektist antud kommertspanga ärilisel otsusel.
Rate differences with regard to different banks are the result of the methodology of the RBI to set maximum lending rates for each commercial bank individually.
Pankade intressimäärade erinevused tulenevad RBI metodoloogiast kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale individuaalselt.
In addition, but for the RBI Master Circulars, commercial banks would not be obliged to pass through to borrowers of export financing any perhaps more advantageous interest rates for export credits in foreign currency.
Ilma RBI koondringkirjadeta ei oleks kommertspangad kohustatud pakkuma eksporti rahastavatele laenuvõtjatele soodsamat välisvaluuta ekspordilaenude intressimäära välisvaluutas.
Summarizing the response to those submissions, it should be recalled that the objective of the RBI Master Circulars is to provide export financing at ‘internationally competitive rates’ and the RBI itself considers export credit rates as ‘concessive’.
Kokkuvõtlikuks vastuseks eeltoodule peab meenutama, et RBI koondringkirja eesmärk on pakkuda ekspordikrediiti “rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise intressimääraga” ning ka RBI peab ekspordikrediidi intressimäära “soodusintressimääraks”.
Secondly, and despite the fact that the preferential credits under the ECS are granted by commercial banks, this benefit is a financial contribution by a government in the meaning of Article 2(1)(iv) of the basic Regulation.
Teiseks ja hoolimata sellest, et ECSi sooduslaene annavad kommertspangad, on see soodustus valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti iv tähenduses.
In this context, it should be noted that neither Article 2(1)(iv) of the basic Regulation nor the ASCM require a charge on the public accounts, e.g. reimbursement of the commercial banks by the GOI, to establish a subsidy, but only government direction to carry out functions illustrated in points (i), (ii) or (iii) of Article 2(1) of the basic Regulation.
Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 2 lõike 1 punkt iv ega ASCM ei nõua, et subsiidium peaks kajastuma riigieelarves (nt India valitsuse poolse kommertspankade kulude hüvitamise näol), vaid ainult valitsuse korraldust algmääruse artikli 2 lõike 1 taanetes i, ii ja iii sätestatud funktsioonide teostamiseks.
The RBI is a public body and falls therefore under the definition of a ‘government’ as set out in Article 1(3) of the basic Regulation.
RBI on avalik asutus ning kuulub algmääruse artikli 1 lõikes 3 “valitsuse” definitsiooni alla.
It is 100 % government-owned, pursues public policy objectives, e.g. monetary policy, and its management is appointed by the GOI.
Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses ning täidab riikliku poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning RBI juhtkonna nimetab ametisse India valitsus.
The RBI directs private bodies, since the commercial banks are bound by the conditions, inter alia, the maximum ceilings for interest rates on export credits mandated in the RBI Master Circulars and the RBI provisions that commercial banks have to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
RBI-l on õigus anda korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud teatud tingimustega, nende seas ekspordilaenude intressi ülemmäärad, mis on kohustuslikuks tehtud RBI koondringkirjades ning RBI korraldused selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks.
This direction obliges commercial banks to carry out functions mentioned in Article 2(1)(a)(i) of the basic Regulation, in this case loans in the form of preferential export financing.
See korraldus kohustab kommertspankasid täitma neid funktsioone, mis on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taandes i – käesoleval juhul on tegemist laenudega ekspordi soodusfinantseerimise näol.