natgillin/translations-raw huggingface dataset:
amending Regulation (EEC) No 3030/93 on common rules for imports of certain textile products from third countries
millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3030/93 teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta
As from 1 May 2004, 10 new Member States have joined the European Union.
mail 2004 ühines Euroopa Liiduga kümme uut liikmesriiki.
Article 6(7) of the 2003 Act of Accession establishes that the new Member States are to apply the common trade policy concerning textiles and that the quantitative restrictions applied by the Community on imports of textile and clothing products are to be adjusted to take account of the accession of the new Member States to the Community.
aasta ühinemisakti artikli 6 lõikes 7 on sätestatud, et uued liikmesriigid peavad seoses tekstiiltoodetega kohaldama ühist kaubanduspoliitikat ning et ühenduse kohaldatavaid koguselisi piiranguid tekstiil- ja rõivatoodete importimisel tuleb kohandada, et võtta arvesse uute liikmesriikide ühinemist ühendusega.
With effect from 1 May 2004, Council Regulation (EEC) No 3030/93 [1] was last amended by Council Regulation (EC) No 487/2004 [2].
Nõukogu määrust (EMÜ) nr 3030/93 [1] on viimati muudetud 1. mail 2004 jõustunud nõukogu määrusega (EÜ) nr 487/2004.
It adjusted the quantitative limits for imports of certain textile products from third countries into the enlarged Community, taking into account traditional imports into the 10 new Member States and using a formula of the average imports of years 2000 to 2002 adjusted pro rata temporis.
Sellega kohandati teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest laienenud ühendusse importimise koguselisi piirnorme, võttes arvesse tavapärast importi kümnesse uude liikmesriiki ning kasutades valemina aastate 2000–2002 keskmist importi, mida on korrigeeritud pro rata temporis põhimõttel.
This same methodology should now be applied to adjust the quantitative limits for imports of certain textile products from the Socialist Republic of Vietnam.
Sama metoodikat tuleks nüüd kasutada koguseliste piirnormide kohandamiseks teatavate tekstiiltoodete importimisel Vietnami Sotsialistlikust Vabariigist.
Regulation (EEC) No 3030/93 should therefore be amended accordingly.
Määrust (EMÜ) nr 3030/93 tuleks seetõttu vastavalt muuta.
It is desirable for this Regulation to enter into force on the day after its publication in order to allow operators to benefit from it as soon as possible,
Käesolev määrus peaks soovitavalt jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist, et ettevõtjad võiksid sellest võimalikult kiiresti kasu saada,
In Regulation (EEC) No 3030/93, the Community quantitative limits for Vietnam for 2004 set out in Annex V and in Annex VII to that Regulation shall be replaced by the Community quantitative limits set out in Part A and Part B of the Annex to this Regulation.
Määruse (EMÜ) nr 3030/93 V ja VII lisas Vietnami puhul 2004. aastaks sätestatud ühenduse koguselised piirnormid asendatakse käesoleva määruse lisa A ja B osas esitatud ühenduse koguseliste piirnormidega.
OJ L 79, 17.3.2004, p. 1.
ELT L 79, 17.3.2004, lk 1.
In Annex V to Regulation (EEC) No 3030/93, the Community quantitative limits for Vietnam for 2004 shall be replaced by the following:
Määruse (EMÜ) nr 3030/93 V lisas esitatud 2004. aasta koguselised piirnormid asendatakse Vietnami puhul järgmistega:
Community quantitative limits
Ühenduse koguselised piirnormid
‘Vietnam
“Vietnam
GROUP IB
I B RÜHM
1000 pieces
1000 tükki
GROUP IIA
II A RÜHM
GROUP IIB
II B RÜHM
1000 pairs
1000 paari
GROUP IIIA
III A RÜHM
GROUP IIIB
III B RÜHM
GROUP IV
IV RÜHM
GROUP V
V RÜHM
In Annex VII to Regulation (EEC) No 3030/93, the Community quantitative limits for 2004 for goods re-imported under OPT for Vietnam shall be replaced by the following:
Määruse (EMÜ) nr 3030/93 VII lisas esitatud ühenduse 2004. aasta koguselised piirnormid reimportimiseks välistöötlemise korra alusel asendatakse Vietnami puhul järgmistega:
Council Regulation (EC) No 1628/2004
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1628/2004,
imposing a definitive countervailing duty and collecting definitively the provisional duty imposed on imports of certain graphite electrode systems originating in India
millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
Having regard to Council Regulation (EC) No 2026/97 of 6 October 1997 on protection against subsidised imports from countries not members of the European Community [1] (the basic Regulation), and in particular Article 15 thereof,
võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed [1] (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 15,
On 19 May, the Commission, by Regulation (EC) No 1008/2004 [2] (the provisional Regulation), imposed a provisional countervailing duty on imports into the Community of certain graphite electrode systems originating in India.
mail 2004 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 1008/2004 [2] (edaspidi “ajutine määrus”) teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide ühendusse importimise suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu.
Subsequent to the disclosure of the essential facts and considerations on the basis of which it was decided to impose provisional countervailing measures, several interested parties made written submissions making their views known on the provisional findings.
Pärast seda, kui olid avaldatud peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised tasakaalustavad meetmed, esitas mitu huvitatud isikut esialgsete järelduste kohta kirjalikult oma seisukoha.
The parties who so requested were granted an opportunity to be heard.
Isikutele, kes seda taotlesid, anti võimalus esitada selgitusi.
The Commission continued to seek and verify all information it deemed necessary for the definitive findings.
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.
All parties were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to recommend the imposition of a definitive countervailing duty on imports of certain graphite electrode systems originating in India and the definitive collection of the amounts secured by way of the provisional duty.
Kõigile isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtestamiseks teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes ning ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade lõplikuks sissenõudmiseks.
They were also granted a period within which to make representations subsequent to the disclosure of the essential facts and considerations.
Lisaks anti neile võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul pärast kõnealuste asjaolude ja kaalutluste teatavakstegemist oma seisukoht.
The oral and written comments submitted by the interested parties were considered and, where appropriate, the findings have been modified accordingly.
Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud seisukohad võeti arvesse ja vajaduse korral muudeti esialgseid järeldusi vastavalt.
Since no new comments were received regarding the product concerned and the like product, recitals 12 to 16 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta ei ole saadud uusi märkusi, seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendusi 12–16.
SUBSIDISATION
SUBSIDEERIMINE
Duty entitlement passbook scheme (DEPB)
Imporditollimaksude hüvituskava (DEPB)
Following disclosure after the imposition of provisional measures and subsequent to final disclosure, a number of comments were received from the Government of India (the GOI) and from the exporting producers.
Pärast ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud teabe avalikustamist ja sellele järgnenud lõplike järelduste avalikustamist saadi India valitsuselt ja eksportivatelt tootjatelt mitu märkust.
It was firstly claimed that the DEPB on post-export basis is a drawback scheme and, as a consequence, any benefit under the scheme should be restricted to any excess remission of import duties that may have been given.
Esiteks väideti, et ekspordijärgne imporditollimaksude hüvituskava on tagastamissüsteem ja järelikult peaks mis tahes selle kava alusel saadud kasu piirduma imporditollimaksude võimaliku ülemäära tagastamisega.
It was further claimed that the quantification of any benefit should be based on the date of receipt of the DEPB licences and not on the date of their utilisation or sale, as was taken by the Commission.
Lisaks väideti, et kasu suuruse määratlemisel tuleks lähtuda imporditollimaksude hüvituslitsentside saamise kuupäevast, mitte nende kasutamise ega müügi kuupäevast, nagu oli teinud komisjon.
Finally, it was claimed that the amount of benefit should be reduced as it was alleged that the DEPB rate for the product concerned was reduced from 19 to 11 % in February 2004, namely after the IP.
Lõpuks väideti, et kasu tuleks pidada väiksemaks, sest väidetavalt langes DEPB-määr 2004. aasta veebruaris, st pärast uurimisperioodi, vaatlusaluse toote puhul 19 %-lt 11 %-ni.
In response to the first claim, it is noted in recital 33 of the provisional Regulation that ‘the basic Regulation provides for an exception for, inter alia, drawback and substitution drawback schemes which conform to the strict rules laid down in Annex I item (i), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback)’.
Vastuseks esimesele väitele viidati ajutise määruse põhjendusele 33, kus on sätestatud, et “algmääruses sätestatakse erand muuhulgas tagasimaksesüsteemide ja asendamise puhul rakendatavate tagasimaksesüsteemide kohta, mis vastavad algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul rakendatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele”.
In this context, it must be noted that the GOI did not apply an effective verification system or procedure to confirm whether and in what amounts inputs were consumed in the production of the exported product (Annex II(II)(4) of the basic Regulation and, in the case of substitution drawback schemes, Annex III(II)(2) of the basic Regulation).
Seoses sellega tuleb märkida, et India valitsus ei kohaldanud tõhusat kontrollisüsteemi ega -menetlust, et teha kindlaks, kas ja millistes kogustes kasutati eksporttoote valmistamisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendamise puhul rakendatavate tagasimaksesüsteemide korral algmääruse III lisa II osa lõige 2).
Additionally, the GOI did not carry out a post-export examination based on actual inputs involved to determine whether an excess payment occurred, although this would normally be required in the absence of an effectively applied verification system (Annex II(II)(5) and Annex III(II)(3) to the basic Regulation).
Lisaks ei teostanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendite põhjal ekspordijärgset uuringut, et teha kindlaks, kas on esinenud ülemääraseid makseid, kuigi tõhusalt kohaldatava kontrollisüsteemi puudumisel tuleks seda tavaliselt nõuda (algmääruse II lisa II osa lõige 5 ja III lisa II osa lõige 3).
Furthermore in recital 37 of the provisional Regulation it was considered that ‘the DEPB on post-export basis cannot be considered as a permitted drawback or substitution drawback scheme (Annex III) under Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation’.
Samuti tõdeti ajutise määruse põhjenduses 37, et “ekspordijärgset hüvituskava ei saa lugeda algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkt ii alusel lubatavaks tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks (III lisa)”.
For these reasons, the conclusion in recital 38 of the provisional Regulation, that ‘the countervailable benefit is the remission of total import duties normally due on all imports’ is hereby confirmed.
Nimetatud põhjustel kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 38 esitatud järeldust, mille kohaselt “tasakaalustatav soodustus on tavaliselt igasuguselt impordilt võetavate tollimaksude tagastamine”.
To be eligible for benefits under this scheme, a company must export goods.
Et kõnealusest kavast kasu saada, peab äriühing kaupu eksportima.
At the point in time of the export transaction, a declaration must be made by the exporter to the authorities in India indicating that the export is taking place under the DEPB scheme.
Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, et eksport leiab aset imporditollimaksude hüvituskava alusel.
In order for the goods to be exported, the Indian customs authorities issue, in advance of the goods being exported, an export shipping bill which shows, inter alia, the amount of DEPB credit which is to be granted for that export transaction.
Et kaupu saaks eksportida, peavad India tolliasutused enne eksportimist väljastama ekspordi saatelehe, kus on muuhulgas näidatud kõnealuse eksporditehingu eest saadava DEPB-krediidi suurus.
At this point in time of export, the company knows the benefit it will receive.
Selleks hetkeks on äriühingule saadava kasu suurus teada.
Once the customs authorities issue an export shipping bill, the GOI has no discretion over the granting of a DEPB credit.
Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatelehe, ei ole India valitsusel enam DEPB-krediidi andmise üle otsustusõigust.
It was also verified that any change to the DEPB rates between the actual export and the issuance of a DEPB licence will not affect the level of benefit granted.
Samuti tehti kindlaks, et DEPB-määrade muutumine hüvituslitsentsi väljastamise ja tegeliku ekspordi vahelise aja jooksul ei mõjuta saadava kasu taset.
The relevant DEPB rate is that which applied at the time the export declaration is made.
Oluline on ekspordideklaratsiooni esitamise ajal kohaldatud DEPB-määr.
Therefore, there is no possibility for a retroactive amendment to the level of the benefit.
Seetõttu ei ole kasu taset võimalik tagasiulatuvalt muuta.
Accordingly, the moment the export transaction is made, the GOI is liable to forego the customs duties, which constitutes a financial contribution within the meaning of Article 2(1)(a)(i) of the basic Regulation.
Järelikult on India valitsus kohustatud eksporditehingu toimumise hetkel loobuma tollimaksude nõudmisest ning seda käsitatakse rahalise toetusena algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses.
Article 1(1) of the basic Regulation provides that a ‘countervailing duty may be imposed for the purpose of offsetting any subsidy granted […] whose release for free circulation in the Community causes injury’.
Algmääruse artikli 1 lõikes 1 sätestatakse, et “tasakaalustava tollimaksu võib kehtestada […] antud subsiidiumide korvamiseks, kui toote vabasse ringlusse lubamine tekitab ühenduses kahju”.
The rationale for imposing such a duty is that the prices of the imported goods are lower as a result of having received subsidies and that such lower prices cause injury.
Sellise tollimaksu kehtestamist põhjendatakse sellega, et imporditavate kaupade hinnad on saadud subsiidiumide tõttu madalamad ja tekitavad kahju.
In this case, when exporters of graphite electrode systems are negotiating prices for an export sale, they are aware that that sale benefits from a subsidy under the DEPB scheme.
Vaatlusalusel juhul teavad grafiitelektroodisüsteemide eksportijad eksportmüügi hindade üle läbirääkimisi pidades, et nad saavad müügi käigus imporditollimaksu hüvituskava alusel subsiidiumi.
By virtue of the fact that the exporters are aware that they will receive such subsidy, and indeed benefits under other schemes, these companies are already in a competitively more advantageous position at the point in time when they are negotiating prices, that is to say they can reflect the subsidies through offering lower prices.
Kuna eksportijad on sellisest subsiidiumist ja ka muude kavade alusel saadavast kasust teadlikud, on kõnealused äriühingud juba hinnaläbirääkimisi pidades konkurentidega võrreldes soodsamas olukorras, st tänu subsiidiumidele võivad nad pakkuda madalamaid hindu.
The Indian accounting standards provide for booking credits, such as those received under the DEPB scheme, on an accrual basis as income, once (i) such benefits have been earned; and (ii) it is reasonably certain that the ultimate collection of the proceeds of the export transaction will be made.
India raamatupidamisstandardid võimaldavad kirjendada krediiti – näiteks sellist krediiti, mis on saadud imporditollimaksu hüvituskava alusel – tekkepõhiselt kui tulu pärast seda, kui i) on saadud sellist kasu ning ii) on piisavalt kindel, et eksporditehingust saadav tulu nõutakse lõplikult sisse.
What is relevant here is the point at which ‘benefits have been earned’.
Siinkohal on oluline hetk, mil “kasu saadakse”.
As stated in recital 10 above, once the customs authorities issue an export shipping bill which shows, inter alia, the amount of DEPB credit which is to be granted for that export transaction, the GOI has no discretion as to whether or not to grant the subsidy and it has no discretion as to the amount of the subsidy.
Nagu eespool põhjenduses 10 mainitud, ei ole India valitsusel pärast seda, kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatelehe, kus on muuhulgas näidatud kõnealuse eksporditehingu eest saadava DEPB-krediidi suurus, enam õigust otsustada subsiidiumi andmise ega selle suuruse üle.
Also, as stated above in the same recital, any change to the DEPB rates between the actual export and the issuance of a DEPB licence has no retroactive effect on the level of benefit granted.
Nagu samas põhjenduses mainitud, ei ole ka muutustel, mis toimuvad DEPB-määrades imporditollimaksu hüvituslitsentsi väljastamise ja tegeliku ekspordi vahelisel ajal, tagasiulatuvat mõju saadava kasu tasemele.
Finally, as stated in recital 11 above, the prices of export transactions are considered to reflect the subsidies (that is to say through lower prices) from which they can benefit.
Lõpuks, nagu eespool põhjenduses 11 mainitud, arvestatakse, et eksporditehingute hinnad kajastavad (läbi madalamate hindade) subsiidiume, millest nad saavad kasu.
In these circumstances, it is considered that benefits are earned when the export transaction is made.
Nimetatud asjaolude tõttu ollakse arvamusel, et kasu saadakse hetkel, mil toimub eksporditehing.
On this basis, companies can, in line with Indian accounting standards, book the DEPB credit as income at the stage of export transaction.
Tänu sellele saavad äriühingud vastavalt India raamatupidamisstandarditele kirjendada DEPB-krediidi eksporditehingu hetkel kui tulu.
In accordance with Articles 2(2) and 5 of the basic Regulation, the amount of countervailable subsidies shall be calculated in terms of the benefit conferred on the recipient, which is found to exist during the investigation period.
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutatakse tasakaalustatavad subsiidiumid, lähtudes saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodi jooksul on kindlaks tehtud.
In light of the above, it is considered appropriate to assess the benefit under this scheme as being the sum of the credits earned on all export transactions made under this scheme during the investigation period.
Eelmainitut silmas pidades peetakse kohaseks hinnata kõnealuse hüvituskava alusel saadud kasu suuruseks krediidi summat, mis on saadud uurimisperioodi jooksul kõigi nimetatud kava alusel toimunud eksporditehingute eest.
This differs from the approach followed in the provisional Regulation where the sum of the credits utilised was assessed.
See erineb ajutise määruse lähenemisviisist, kus hindamise aluseks võeti kasutatud krediidi summa.
In accordance with Article 7(1)(a) of the basic Regulation, fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted.
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvatakse maha subsiidiumi saamiseks kantud vältimatud kulud.
In respect of the final argument relating to the alleged reduction of the DEPB rate, it is accepted that prima facie evidence has been submitted to show that the DEPB rate for the product concerned was reduced to 11 % with effect from 9 February 2004.
Seoses DEPB-määra väidetavat vähendamist käsitleva viimase väitega nõustutakse, et esitatud on esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et vaatlusaluse toote DEPB-määra langetati 11 %-ni alates 9. veebruarist 2004.
However, as the amount of benefit is assessed on the basis of the amount of benefit earned on all export transactions made during the IP, the reduction in the DEPB rate after this period will have no effect on the level of subsidy determined.
Kasu suurust hinnatakse siiski kõigilt uurimisperioodi jooksul tehtud eksporditehingutelt saadud kasu põhjal ja seega ei avalda DEPB-määra vähenemine pärast seda perioodi mingit mõju kindlaksmääratud subsiidiumi tasemele.
On the basis of these changes, the benefit under this scheme for the two cooperating companies was revised to 16,6 and 14,4 % respectively.
Nende muutuste põhjal korrigeeriti kahe koostööd teinud äriühingu kõnealuse hüvituskava alusel saadud kasu vastavalt 16,6 % ja 14,4 %-ni.
Export promotion capital goods scheme (EPCGS)
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)
In the absence of any comments from interested parties, the conclusions outlined in recitals 56 to 58 of the provisional Regulation, are hereby confirmed.
Huvitatud pooled ei esitanud märkusi ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 56–68 esitatud järeldusi.
Advance licence scheme (ALS)
Eellubade kava (ALS)
At the provisional stage, one exporting producer in India was deemed to have received a countervailable benefit under this scheme.
Algetapis arvati, et üks eksportiv tootja Indias sai kõnealuse kava alusel tasakaalustavat soodustust.
The representatives of this exporter claimed both that (i) the scheme was not countervailable; and (ii) in any case, any benefit received was only granted to a business unit of the company which did not manufacture the product concerned and which had been sold off by the company subsequent to the IP.
Kõnealuse eksportija esindajad väitsid, et i) kava ei olnud tasakaalustav ja ii) igal juhul anti saadud kasu äriühingu üksusele, mis ei valmistanud kõnealust toodet ja mille äriühing oli pärast uurimisperioodi maha müünud.
Accordingly, it was claimed that no benefit under the ALS should be attributed to the exporter.
Seega väideti, et eksportija ei saanud eellubade kava alusel kasumit.
In respect of the first claim, no new evidence was provided to show that the ALS was not a countervailable export subsidy.
Esimese väite kohta ei saadud uusi tõendeid, mis näitaksid, et eellubade kava ei olnud tasakaalustav ekspordisubsiidium.
In this context, it is recalled that the GOI did not apply an effective verification system or procedure to confirm whether and in what amounts inputs were consumed in the production of the exported product (Annex II(II)(4) of the basic Regulation and, in the case of substitution drawback schemes, Annex III(II)(2) of the basic Regulation).
Seoses sellega tuleks märkida, et India valitsus ei kohaldanud tõhusat kontrollisüsteemi ega -menetlust, et teha kindlaks, kas ja millistes kogustes kasutati eksporttoote valmistamisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendamise puhul rakendatavate tagasimaksesüsteemide korral algmääruse III lisa II osa lõige 2).
For these reasons, the conclusions in recitals 64 to 70 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 64–70 esitatud järeldusi.
In respect of the second claim, it was found that during the IP the exporter concerned had benefited from the scheme and had, as a result, received a countervailable benefit.
Teise väite kohta leiti, et uurimisperioodi jooksul sai vaatlusalune eksportija kavast kasu ning selle tulemusena tasakaalustavat soodustust.
Furthermore, the fact that the business unit producing this product was sold subsequent to the IP, is not relevant for determining whether the company benefited of a subsidy during the IP.
Lisaks sellele ei ole asjaolu, et kõnealust toodet valmistav äriühingu osa müüdi pärast uurimisperioodi, oluline otsustamaks, kas äriühing sai subsiidiumi uurimisperioodi jooksul.