natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The number of increments or sampling points (where the increment samples for creating the bulk sample and the file increment samples are taken) is defined according to lot size, as follows:
Üksikproovide või proovivõtukohtade arv (kui võetakse üksikproovid koguproovi ja talletatud üksikproovide loomiseks) määratletakse vastavalt partii suurusele järgmiselt:
Lot size in tonnes
Partii suurus (tonnides)
Size of the bulk sample in kg
Koguproovi suurus (kilogrammides)
Number of incremental samples
Üksikproovide arv
In case of lots from 50 to 500 tonnes, the size of the bulk sample should be 0,01 % of the total lot size.
50- kuni 500tonniste partiide puhul peaks koguproovi suurus olema 0,01 % partii kogusuurusest.
In case of lots smaller than 50 tonnes, the size of the bulk sample should be 5 kg.
Alla 50tonniste partiide puhul peaks koguproovi suurus olema 5 kg.
In case of lots larger than 500 tonnes, the size of the bulk sample should be 50 kg.
Üle 500tonniste partiide puhul peaks koguproovi suurus olema 50 kg.
At each sampling interval (systematic sampling) or sampling point (static sampling) an increment of 1kg should be collected and split into two portions of 0,5 kg: one to be used as an increment for the production of the bulk sample, the other to be stored as a file increment sample.
Iga valikusammu (süstemaatiline proovivõtmine) ja proovivõtukoha (staatiline proovivõtmine) puhul tuleks võtta 1kilogrammine üksikproov ning jaotada see kaheks 0,5kilogrammiseks osaks: üht kasutatakse üksikproovina koguproovi loomiseks ja teine säilitatakse talletatud üksikproovina.
Sampling of materials larger than grains (e.g. fruits, rhizomes, potatoes) should be carried out according to ISO standard 2859.
Teraviljast suuremate materjalide (nt puuviljad, risoomid, kartulid) proovivõtmine tuleks läbi viia vastavalt ISO standardile 2859.
Sampling of oilseed should be carried out according to ISO standard 542.
Õliseemnete proovivõtmine tuleks läbi viia vastavalt ISO standardile 542.
Protocol for the preparation of the analytical samples
Analüüsiproovide valmistamise protokoll
A multiple-step protocol is recommended in order to minimise costs and maximise statistical power according to pre-defined acceptance levels.
Soovitatakse mitmeastmelist protokolli, et minimeerida kulusid ja maksimeerida statistilist usaldusväärsust vastavalt eelnevalt määratletud vastuvõetavustasemetele.
Initially, the increment samples collected according to sub-section 2.1 are combined and mixed thoroughly, according to the procedures described in ISO standards 13690 and 6644, to form a bulk sample.
Alapunkti 2.1 kohaselt kogutud üksikproovid kõigepealt ühendatakse ja segatakse põhjalikult vastavalt ISO standardites 13690 ja 6644 kirjeldatud meetoditele, mille tulemusel saadakse koguproov.
The bulk sample is used to create an analytical sample, according to the procedures described in ISO standards 13690 and 6644, and analysed for the presence of GMOs according to ‘analytical test protocols/testing methods’, as outlined in section V. If the result of the analysis is close to the established threshold (threshold ± 50 % of its value), an estimation of the associated uncertainty may be necessary (a protocol for estimating this uncertainty is foreseen in Article 2.3).
Koguproovi kasutatakse ISO standardites 13690 ja 6644 kirjeldatud meetodite kohaselt analüüsiproovi loomiseks ning seda analüüsitakse GMOde esinemise suhtes vastavalt V jaos kirjeldatud analüütiliste katsete protokollidele/katsemeetoditele. Juhul kui analüüsi tulemus on kehtestatud piirnormi lähedane (piirnorm on väärtusest ± 50 %), võib olla vajalik hinnang vastava määramatuse kohta (kõnealuse määramatuse hindamise protokolli kirjeldatakse punktis 2.3).
Protocol for estimating uncertainty
Määramatuse hindamise protokoll
If there are 20 or fewer file increment samples, as in the case of smaller lots, all samples should be analysed individually and a decision as to labelling should be taken.
Kui talletatud üksikproove on 20 või alla selle, nagu väiksemate partiide puhul, tuleks kõiki proove eraldi analüüsida ning teha otsus märgistamise kohta.
If there are more than 20 file increment samples, 20 samples should be randomly selected and individually analysed for the presence of GMOs.
Kui talletatud üksikproove on üle 20, siis tuleks juhuslikkuse alusel valida 20 proovi ja neid eraldi GMOde esinemise suhtes analüüsida.
Analytical results from these 20 samples are used to estimate the GMO content of the lot and its associated uncertainty expressed as standard deviation (SD).
Nendest 20 proovist saadud analüüsitulemusi kasutatakse partii GMOde sisalduse ja sellega seotud määramatuse (mida väljendatakse standardhälbena) hindamiseks.
If this uncertainty associated to the analysis of the 20 samples is acceptable, no additional analysis of the remaining file increment samples is necessary.
Kui kõnealune 20 proovi analüüsiga seotud määramatus on vastuvõetav, siis ei ole vaja ülejäänud talletatud üksikproovide täiendavat analüüsi.
If, instead, the level of associated uncertainty is not acceptable, additional analysis of the remaining file increment samples should be carried out.
Kui aga kõnealuse määramatuse tase ei ole vastuvõetav, tuleks läbi viia ülejäänud talletatud üksikproovide täiendav analüüs.
The number of additional samples to be analysed should be established on a case-by-case basis, depending upon the level of uncertainty estimated from the initial 20 samples.
Täiendavate analüüsitavate proovide arv tuleks kindlaks määrata iga üksikjuhtumi puhul eraldi, olenevalt esialgse 20 proovi hindamise alusel saadud määramatuse tasemest.
The sequential analytical process should stop when either or both of the following is the case:
Järjestikuline analüüsiprotsess tuleks peatada ühel või mõlemal alljärgneval juhtumil:
the estimated lot GMO content (mean GMO content of the analysed file increment samples) is above or below the established threshold ± 50 % of its value,
partii hinnanguline GMO sisaldus (analüüsimisel olnud talletatud üksikproovide keskmine GMO sisaldus) on üle või alla kehtestatud piirnormi, mis on väärtusest ± 50 %,
the uncertainty associated to the measured lot GMO content reaches an acceptable level (± 50 % of the mean analytical result).
partii hinnatud GMO sisaldusega seotud määramatus ulatub vastuvõetava tasemeni (± 50 % keskmisest analüüsitulemusest).
Where all samples have been tested a decision as to labelling should be taken.
Kui kõik proovid on analüüsitud, tuleks teha otsus märgistamise kohta.
Protocol for sampling lots of food and feed products
Toiduainete ja sööda partiidest proovide võtmise protokoll
Sampling of pre-packaged food and feed products should be carried out according to the procedures described in ISO 2859.
Proovide võtmine eelnevalt pakitud toiduainetest ja söödast tuleks viia läbi vastavalt ISO standardis 2859 kirjeldatud meetoditele.
Sampling of non pre-packaged food and feed products should be carried out according to the protocol described in sub-section 2.1.
Proovide võtmine eelnevalt pakkimata toiduainetest ja söödast tuleks viia läbi vastavalt alapunktis 2.1 kirjeldatud protokollile.
V. ANALYTICAL TEST PROTOCOLS/TESTING METHODS
V. ANALÜÜTILISTE KATSETE PROTOKOLLID/KATSEMEETODID
The Community Reference Laboratory established under Regulation (EC) No 1829/2003, and the nationally designated laboratories to the ENGL, will provide further guidance and assistance on the methods of testing falling within the scope of this Recommendation.
Määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel loodud ühenduse tugilabor ja Euroopa GMO laboritevõrku siseriiklikult määratud laboratooriumid annavad lisajuhiseid ja -abi käesoleva soovituse reguleerimisalasse kuuluvate analüüside tegemise meetodite osas.
Laboratory requirements
Laboratooriumidele esitatavad nõuded
Member States’ laboratories carrying out the analyses in accordance with this Recommendation should be accredited according to EN ISO/IEC 17025/1999 or certified according to an appropriate scheme, and should regularly participate in proficiency testing schemes organised or co-ordinated by nationally or internationally recognised laboratories and/or by national, international organisations.
Liikmesriikide laboratooriumid, mis teostavad analüüse vastavalt käesolevale soovitusele, peaksid olema akrediteeritud standardi EN ISO/IEC 17025/1999 kohaselt või sertifitseeritud vastavalt asjakohasele süsteemile ning peaksid korrapäraselt osalema pädevuskontrolli kavades, mida korraldavad või koordineerivad siseriiklikult või rahvusvaheliselt tunnustatud laboratooriumid ja/või siseriiklikud või rahvusvahelised organisatsioonid.
Foodstuffs submitted for analysis in accordance with this Recommendation should be submitted to laboratories complying with the provisions of Article 3 of Directive 93/99/EEC.
Käesoleva soovituse kohaselt analüüsimiseks esitatud toiduained tuleks laboratooriumidele esitada kooskõlas direktiivi 93/99/EMÜ artikliga 3.
The analytical investigation of the samples should be carried out in accordance with the general laboratory and procedural requirements from the draft European standard prEN ISO 24276:2002.
Proovide analüütilist uurimist tuleks läbi viia vastavalt Euroopa standardi prEN ISO 24276:2002 eelnõus sätestatud üldistele laboratooriumi- ja menetlusnõuetele.
Analytical sample preparation
Analüüsiproovi ettevalmistamine
When taking samples, the aim is to obtain a representative and homogeneous laboratory sample without introducing secondary contamination.
Proovide võtmisel on eesmärgiks saada tüüpiline ja ühtlane laboriproov ilma teisese saastumiseta.
Member States should use the draft European standard prEN ISO 24276:2002 and prEN ISO 21571:2002 that indicate strategies for the homogenisation of the laboratory sample, the reduction of the laboratory sample to the test sample, the preparation of the test sample and the extraction of target analyte.
Liikmesriigid peaksid kasutama Euroopa standardite prEN ISO 24276:2002 ja prEN ISO 21571:2002 eelnõusid, kus on esitatud strateegiad laboriproovi homogeniseerimise, laboriproovi kontrollprooviks muutmise, kontrollproovi ettevalmistamise ja sihtanalüüdi ekstraheerimise kohta.
Obtaining samples of seeds should be done according to the ISTA International Rules for Seed Testing.
Seemneproovide saamine peaks toimuma vastavalt Rahvusvahelise Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (ISTA) rahvusvahelistele seemnekontrolli eeskirjadele.
Obtaining plant-propagating material samples should be done according to current international methods, in so far such methods exist.
Taimse paljundusmaterjali proovide saamine peaks toimuma vastavalt kaasaegsetele rahvusvahelistele meetoditele, kui sellised meetodid on olemas.
Analytical testing
Analüütilised katsed
The current scientific knowledge does not allow for the detection and quantification of all GMOs or food and feed material produced from GMOs that have been approved for the placing on the market by using a single method.
Olemasolevad teaduslikult põhjendatud teadmised ei võimalda üheainsa meetodi abil tuvastada ja kvantifitseerida kõiki GMOsid või GMOdest valmistatud toidu- või söödamaterjali, mille turuleviimine on heaks kiidetud.
Several testing approaches are likely to provide equally reliable results.
Mitmed katseviisid annavad ilmselt võrdselt usaldusväärseid tulemusi.
These may include one or a combination of the following:
Need võivad hõlmata üht või mõlemat järgnevast:
qualitative methods, that may be event-specific, construct-specific or genetic element-specific;
kvalitatiivsed meetodid, mis võivad olla tekke-, konstrukti- või geneetilise elemendi põhised;
quantitative methods, that may be event-specific, construct-specific or genetic element-specific.
kvantitatiivsed meetodid, mis võivad olla tekke-, konstrukti- või geneetilise elemendi põhised.
It may be appropriate to start with a screening method to test whether GMOs are present or not.
GMOde olemasolu kontrollimiseks võib olla asjakohane alustada sõelumismeetodiga.
If a positive result is obtained, specific methods for a genetic construct and/or transformation event should be carried out.
Kui tulemus on positiivne, tuleks kasutada geneetilise konstrukti ja/või transformatsiooni erimeetodeid.
If different GMOs containing the same genetic construct are present on the market, an event specific method is strongly recommended.
Kui turul on mitmeid samasuguse geneetilise konstruktiga GMOsid, on väga soovitav kasutada tekkepõhist meetodit.
The results of quantitative analysis should be expressed as the percentage of GM-DNA copy numbers in relation to target taxon specific DNA copy numbers calculated in terms of haploid genomes.
Kvantitatiivsete analüüside tulemused tuleks väljendada geneetiliselt muundatud DNA koopiate hulga protsendina sihttaksonile eriomase DNA koopiate hulga suhtes, mida arvestatakse haploidsete genoomidena.
Whenever possible, laboratories should use a method validated according to internationally recognised criteria (e.g. ISO 5725/1994 or IUPAC harmonised protocol), and include the use of certified reference material.
Võimaluse korral peaksid laboratooriumid kasutama rahvusvaheliselt tunnustatud kriteeriumide kohaselt heakskiidetud meetodit (nt ISO 5725/1994 või IUPACi harmoneeritud protokolli) ning kasutama sertifitseeritud etalonaineid.
An up-dated list of validated methods, including validated methods reported to Codex Alimentarius, is available in (http://biotech.jrc.it).
Tunnustatud meetodite, sealhulgas Codex Alimentarius’ele teatatud tunnustatud meetodite ajakohastatud loetelu on esitatud veebisaidil http://biotech.jrc.it.
Absence of validated methods
Tunnustatud meetodite puudumine
If a situation arises where no validated method exists, for instance to test whether GMOs are present or not, Member States’ laboratories should carry out an in-house validation of the method according to internationally recognised criteria.
Kui tekib olukord, kus tunnustatud meetod puudub, näiteks GMOde olemasolu kontrollimiseks, peaksid liikmesriikide laboratooriumid viima läbi laborisisese meetodi kinnitamise vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud kriteeriumidele.
If no validated method is available for the matrix under analysis, it is recommended to select from the database available on http://biotech.jrc.it a method that has been validated on a similar matrix or raw material.
Kui analüüsitava põhiaine jaoks puudub tunnustatud meetod, siis on soovitav valida veebisaidi http://biotech.jrc.it andmebaasist meetod, mis on tunnustatud sarnase põhiaine või toormaterjali puhul.
Before adoption, the performance of such method should be tested on the matrix of interest.
Enne meetodi heakskiitmist tuleks meetodi töökindlust vastava põhiaine puhul kontrollida.
Expression and interpretation of the results of the analyses
Analüüsitulemuste esitamine ja tõlgendamine
In case of qualitative methods, the limit of detection (LOD) is the lowest level of analyte that can be reliably detected, given a known number of target taxon genome copies.
Kvalitatiivsete meetodite puhul on avastamispiiriks (LOD) analüüdi väikseim kogus, mille kindlaksmääramine on usaldusväärne, võttes arvesse teadaolevat sihttaksoni genoomide koopiate arvu.
In case of quantitative methods, the limit of quantification (LOQ) is the lowest level of analyte that can be reliable quantified, given a known number of target taxon genome copies.
Kvantitatiivsete meetodite puhul on kvantifikatsioonipiiriks (LOQ) analüüdi väikseim kogus, mille kindlaksmääramine on usaldusväärne, võttes arvesse teadaolevat sihttaksoni genoomide koopiate arvu.
Results of quantitative analysis should be expressed as GM-DNA copy numbers in relation to target taxon specific DNA copy numbers calculated in terms of haploid genomes.
Kvantitatiivsete analüüside tulemused tuleks väljendada geneetiliselt muundatud DNA koopiate hulgana sihttaksonile eriomase DNA koopiate hulga suhtes, mida arvestatakse haploidsete genoomidena.
If the GM target sequence content is below the limit of quantification (LOQ), the results shall only be expressed qualitatively.
Kui geneetiliselt muundatud sihtjärjestuse määr on alla kvantifikatsioonipiiri (LOQ), tuleb tulemused väljendada ainult kvalitatiivselt.
It is recommended to interpret the results according to the instructions given in the draft European standard prEN ISO 24276:2002.
Tulemusi on soovitav tõlgendada vastavalt Euroopa standardi prEN ISO 24276:2002 eelnõus esitatud juhistele.
Sampling and detection methodology, including relevant protocols and documents, should continue to be developed and up-graded taking account of any change in thresholds and threshold values established under Articles 12, 24 and 47 of Regulation (EC) No 1829/2003, Article 21(2) and (3) of Directive 2001/18/EC and under other Community legislation, the report under Article 12 of Regulation (EC) No 1830/2003 concerning the implementation of that regulation, advances in technology and developments in international fora.
Proovide võtmise ja tuvastamise meetodeid, sealhulgas asjakohaseid protokolle ja dokumente, tuleks jätkuvalt edasi arendada ja ajakohastada, võttes arvesse muudatusi piirnormides ja väärtuslävedes, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklites 12, 24 ja 47, direktiivi 2001/18/EÜ artikli 21 lõigetes 2 ja 3 ning teistes ühenduse õigusaktides. Samuti tuleks arvesse võtta määruse (EÜ) nr 1830/2003 artiklis 12 nimetatud aruannet kõnealuse määruse kohaldamise kohta, tehnoloogia edusamme ja rahvusvahelistel foorumitel toimunud arenguid.
Directive as last amended by Regulation (EC) No 1830/2003.
Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003.
In accordance with Article 9(3) of Regulation (EC) No 1830/2003 relevant information concerning GMOs which are not authorised in the EU should, where available, be placed on a central register.
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 9 lõikele 3 tuleks asjakohane teave GMOde kohta, mis ei ole Euroopa Liidus heaks kiidetud, kanda vajaduse korral keskregistrisse.
fostering an appropriate regime for the remuneration of directors of listed companies
noteeritud äriühingute haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete sobiva tasustamiskorra edendamiseks
In May 2003, the Commission adopted a Communication on ‘Modernising Company Law and enhancing Corporate Governance in the European Union – A plan to move forward’ [1].
mais võttis komisjon vastu teatise “Äriühinguõiguse ajakohastamine ja ettevõtete üldjuhtimise tõhustamine Euroopa Liidus – Edasiliikumise kava” [1].
Among a range of proposals to strengthen shareholders' rights and modernise the board of directors, it provides for an initiative aimed at encouraging an appropriate regulatory regime for directors' remuneration in the Member States.
Lisaks mitmesugustele ettepanekutele aktsionäride õiguste suurendamiseks ja direktorite nõukogude ajakohastamiseks, nähti selles teatises ette algatus, mille eesmärk on motiveerida vajaliku reguleerimissüsteemi rakendamist haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete tasustamisel liikmesriikides.
The form, structure and level of directors' remuneration are matters falling within the competence of companies and their shareholders.
Haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmetele makstava palga vorm, struktuur ja tase kuulub äriühingute ja nende osanike pädevusse.
This should facilitate the recruitment and retention of directors having the qualities required to run a company.
See peaks võimaldama tööle võtta ja tööl hoida haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmeid, kes vastavad äriühingu juhtimiseks vajalikele kriteeriumidele.
However, remuneration is one of the key areas where executive directors may have a conflict of interest and where due account should be taken of the interests of shareholders.
Palk on üks peamistest valdkondadest, kus tegevjuhtkonna liikmetel võivad tekkida huvide konfliktid ja kus tuleb silmas pidada ka aktsionäride huve.
Remuneration systems should therefore be subjected to appropriate governance controls, based on adequate information rights.
Sellepärast tuleb adekvaatse teabeõiguse alusel palgasüsteemi asjakohaselt kontrollida.
In this respect, it is important to respect fully the diversity of corporate governance systems within the Community, which reflect different Member States' views about the roles of corporations and of bodies responsible for the determination of policy on the remuneration of directors, and the remuneration of individual directors.
Seoses sellega on oluline täielikult arvesse võtta ühenduse ettevõtete juhtimissüsteemide erinevusi, mis kajastavad eri liikmesriikide seisukohti äriühingute rollidest ning organitest, kes vastutavad haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete palgapoliitika ja individuaalpalkade kindlaksmääramise eest.
The disclosure of accurate and timely information by the issuers of securities builds sustained investor confidence and constitutes an important tool for promoting sound corporate governance throughout the Community.
Täpse ja õigeaegse teabe avalikustamine väärtpaberite emiteerija poolt loob püsiva investorite usalduse ning olulise mehhanismi ettevõtete mõistlike juhtimistavade edendamiseks ühenduse piires.
To that end, it is important that listed companies display appropriate transparency in dealings with investors, so as to enable them to express their views.
Selleks et investorid saaksid oma arvamust avaldada, on oluline, et noteeritud äriühingud oleksid piisavalt läbipaistavad.
When implementing this Recommendation, Member States should consider the specificities of collective investment undertakings of the corporate type and should prevent the various types of collective investment undertaking from being subjected, unnecessarily, to unequal treatment.
Käesoleva soovituse rakendamisel tuleks liikmesriikidel arvestada korporatiivsete ühisinvesteerimisettevõtete eripära ning vältida erineva õigusliku olemusega ühisinvesteerimisettevõtete mittevajalikku ebavõrdset kohtlemist.
As regards collective investment undertakings as defined in Council Directive 85/611/EEC of 20 December 1985 on the coordination of laws, regulations and administrative provisions relating to undertakings for collective investment in transferable securities (UCITS) [2], that Directive already provides for a set of specific governance mechanisms.
Mis puutub nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivis 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta [2] kindlaksmääratud ühisinvesteerimisettevõtetesse, siis direktiivis on juba ette nähtud ühisinvesteerimisettevõtete spetsiifilised juhtimismehhanismid.
However, in order to prevent the unnecessarily unequal treatment of those collective investment undertakings of the corporate type not subject to harmonisation at Community level, Member States should take into account whether and to what extent these non-harmonised collective investment undertakings are subject to equivalent governance mechanisms.
Et vältida mittevajalikku ebavõrdset kohtlemist korporatiivsete ühisinvesteerimisettevõtete puhul, kelle suhtes ei rakendata ühenduse tasandil ühtlustamisprotsessi, tuleb liikmesriikidel arvestada, kas ja millisel määral on nendes ühtlustamata ühisinvesteerimisettevõtetes rakendatavad samaväärsed juhtimismehhanismid.
Shareholders should be provided with a clear and comprehensive overview of the company's remuneration policy.
Aktsionäridele tuleks anda selge ja igakülgne ülevaade äriühingu palgapoliitikast.
Such disclosure would enable shareholders to assess a company's approach to remuneration and strengthen a company's accountability to shareholders.
Avalikustamine võimaldab aktsionäridel hinnata äriühingu lähenemisviisi palkadele ja suurendab äriühingu vastutust aktsionäride ees.
It should include elements related to compensation.
Avalikustada tuleks ka hüvitised.
This should not, however, oblige the company to disclose any information of a commercially sensitive nature which could be detrimental to the company's strategic position.
See ei tohiks siiski kohustada äriühingut avaldama strateegilist positsiooni kahjustavat tundlikku äriinformatsiooni.
Adequate transparency should also be ensured in the policy regarding directors' contracts.
Vajalikult läbipaistev peaks olema ka haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmetega lepingute sõlmimise poliitika.