natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A dispute over the level of the annual fee in connection with the interdependence of the two companies seems to have been the main reason for the agreements.
Lepingute peapõhjuseks näib olevat vaidlus aastamaksu suuruse üle seoses nende kahe ettevõtte vastastikuse sõltuvusega.
This seems to be underlined by the decision of ANACOM in 2003 that Portugal Telecom had to reduce its prices significantly.
Seda tundub veelgi rõhutavat Anacomi 2003. aasta otsus, et Portugal Telecom peab oma hindu märkimisväärselt vähendama.
In view of the arguments put forward above, the Commission concludes that it has no indications that the network operator was required by the public authorities to accept late payment.
Võttes arvesse eespool esitatud vaidlusi järeldab komisjon, et puuduvad viited, nagu oleksid ametiasutused nõudnud võrguoperaatorilt nõustumist maksete hilinemisega.
Nor are there any other indications to suggest that the public authorities were involved in the adoption of the measure [58].
Samuti puuduvad viited sellele, et ametiasutused oleksid selle meetme vastuvõtmisega seotud olnud.
Furthermore, similar arrangements were agreed upon once the company was clearly privatised.
Peale selle lepiti samasuguses korras kokku ka siis, kui ettevõte oli erastatud.
Therefore, the measure cannot be considered to be attributable to the State and so did not lead to a loss of state resources.
Seetõttu ei seostu see meede riigiga ning ei põhjustanud riiklike vahendite kadu.
As regards the rescheduling of debt due to the social security scheme and the waiver of interest for late payment, the Commission considers that the social security scheme cannot be regarded as an undertaking.
Seoses võla ümberkorraldamisega sotsiaalkindlustusskeemi tõttu ja viivisest loobumisega järeldab komisjon, et sotsiaalkindlustusskeemi ei saa lugeda ettevõtteks.
It does not carry out an economic activity but is a public body with the task of administering social security [59].
See ei vii läbi majandustegevust, vaid on ametiasutus, mille ülesandeks on sotsiaalkindlustuse haldamine.
Furthermore, authorisation for the debt rescheduling was given not by the social security scheme itself but by a joint decree of the State Secretaries for Finance and Social Security and the Deputy State Secretary to the Deputy Minister.
Lisaks ei andnud luba võla ümberkorraldamiseks sotsiaalkindlustusskeem ise, vaid see oli rahandus- ja sotsiaalkindlustuse riigisekretäride ning aseministri aseriigisekretäri ühismäärus.
With the authorisation, the State did forgo income since normally it would have received PTE 1206 million in interest on the outstanding debt.
Selle loaga loobus riik siiski tuludest, kuna tavaolukorras oleks ta tasumata võlalt saanud viivist 1,206 miljardit eskuudot.
Therefore, it is clear that state resources are involved and that the measure is attributable to the State.
Seega on selge, et riiklikud vahendid on kaasatud ning see meede on riigiga seotud.
The capital increases granted to RTP and the payments for the television network were provided by the State direct from the public budget.
RTP-le võimaldatud kapitali suurendamise ning maksed televisioonivõrgu eest võimaldas riik otse riigi eelarvest.
It is therefore clear that these funds constitute state resources within the meaning of Article 87(1).
Seega on selge, et need rahalised vahendid kujutavad endast artikli 87 lõike 1 tähenduses riiklikke vahendeid.
The Commission cannot agree with the Portuguese authorities that no state resources are involved in the loan.
Komisjon ei saa nõustuda Portugali ametiasutuste väitega, et laen ei olnud seotud riiklike vahenditega.
It should be recalled that the concept of state resources also includes advantages granted by bodies designated or established by the State for that purpose [60].
Tuleks meenutada, et riiklike vahendite mõiste hõlmab ka soodustusi, mida võimaldavad riigi poolt loodud või selleks määratud asutused.
The loan contract was concluded between RTP and the Public Debt Stabilisation Fund, a fund managed by the Public Debt Management Institute.
Laenuleping sõlmiti RTP ja riigivõla stabiliseerimisfondi vahel ning seda haldas riigivõla haldusinstituut.
A legal act determines that the Institute is subject to the authority and supervision of the Minister for Finance [61].
Õigusakt kehtestab, et instituut kuulub rahandusministri võimupiirkonda ning järelvalve alla.
It can therefore be concluded that the funds granted by the Public Debt Stabilisation Fund should be regarded as state resources.
Seega võib järeldada, et riigivõla stabiliseerimisfondi eraldatud rahalised vahendid tuleks lugeda riiklikeks vahenditeks.
Moreover, the measure can be considered as being directly attributable to the Portuguese authorities since a resolution agreed on 17 December 1998 between the State Secretaries for the Media, the Treasury and Finance laid down the conditions of the contract.
Veelgi enam, see meede on otseselt seostatav Portugali ametiasutustega, kuna laenulepingu tingimused sätestati 17. detsembri 1998. aasta meedia-, riigikassa- ja rahandusasjade riigisekretäride resolutsiooniga.
No information was received to show that the bond issue by RTP was accompanied by a state guarantee.
Selle kohta, et RTP võlakirjaemissioonil oli riigi tagatis, ei ole teavet saabunud.
According to the prospectus for the bond issue, RTP guaranteed servicing of the debt.
Võlakirjaemissiooni prospekti kohaselt tagas võla teenindamise RTP.
It had no legal status at the time the bond was issued, and this resulted in an implicit state guarantee.
Ajal, kui võlakiri emiteeriti, puudus sel õiguslik seisund, mille tulemusena andis riik garantii.
In 1992 the company was transformed from a public entity into a public limited company by Law No 21/92.
aastal muudeti ettevõte seaduse nr 21/92 alusel avalikust üksusest aktsiaseltsiks. Seetõttu järeldab komisjon, et võlakirjaemissioon teostati turutingimustel ja riik ei kaotanud tulu.
The Commission therefore considers that the bond issue was carried out under market conditions and the State did not forgo income.
Seega ei ole riiklikke vahendeid kaasatud.
As a result, no state resources are involved.
Vastupidiselt kolmandate isikute arvamusele leiab komisjon, et fakt, et RTP on riigiomanduses ei muuda seda järeldust, kuna EÜ asutamisleping jääb era- ja riigiomanduse suhtes neutraalseks.
As regards the protocol on cinema promotion of September 1996, the Commission cannot agree with the comments from third parties that RTP received additional funding on the basis of the protocol.
Seoses filmitööstuse soodustamise 7. septembri 1996. aasta protokolliga ei saa komisjon nõustuda kolmandate isikute kommentaaridega, et RTP sai protokolli alusel täiendavaid rahalisi vahendeid.
The protocol specified in detail how RTP was to fulfil its public service obligation to support the cinema [63] but did not provide for additional financial compensation for RTP.
Protokoll kirjeldas üksikasjalikult, kuidas RTP-l tuleb filmitööstuse toetamiseks oma avaliku teenuse osutamise kohust täita, [63] kuid ei sätestanud RTP-le täiendavaid rahalisi hüvitisi.
Financial compensation for RTP's obligations in respect of cinematographic production was already possible under the general system of compensation payments in accordance with Law No 21/92 [64].
Rahalise hüvitise maksmine RTP kinotööstusega seotud kohustuste täitmise eest oli vastavalt seadusele nr 21/92 [64] võimalik juba üldise hüvitismaksete süsteemi alusel.
Accordingly, the protocol cannot be seen as a separate ad hoc financing measure and, as such, does not lead to a loss of state resources, as no new financial measures are granted by the State to RTP on the basis of the protocol.
Seetõttu ei saa seda protokolli lugeda omaette sihtotstarbeliseks rahastamismeetmeks ja sellisena ei saa see ka põhjustada riiklike vahendite kadu, kuna riik ei eraldanud RTP-le protokolli alusel mitte mingisuguseid uusi rahalisi meetmeid.
The restructuring plan for the period 1996 to 2000 seems to have been simply a preliminary study carried out by RTP without any financial commitment by the Portuguese State.
Näib, et ümberkorralduskava ajavahemikuks 1996–2000 oli lihtsalt ettevalmistav uuring, mille RTP teostas ilma riigipoolse rahalise kohustumiseta.
Therefore, the Commission considers that no state resources are involved.
Seetõttu järeldab komisjon, et riiklikke vahendeid ei kaasatud.
No new elements were presented by any third parties on this aspect.
Ükski kolmas isik ei esitanud selle punkti juures ka uusi aspekte.
Accordingly, it can therefore be concluded that the protocol on cinema promotion, the restructuring plan for the period 1996 to 2000, the late payments for the use of the broadcasting network and the bond issue do not constitute state aid as no state resources are involved.
Seega võib järeldada, et filmitööstuse edendamise protokoll, ümberkorralduskava ajavahemikuks 1996–2000, ringhäälinguvõrgu kasutamise eest tasumise hilinemine ning võlakirjaemissioon ei kujuta endast riigiabi, kuna kaasatud ei ole riiklikke vahendeid.
Favouring of certain undertakings
Soodustuste võimaldamine mõningatele ettevõtjatele
As regards the exemption from registration charges, the Commission has to assess whether the measure conferred a general tax exemption on RTP and whether it applied specifically to RTP (and, alternatively, to only public companies) and not to private companies.
Seoses registreerimistasudest vabastamisega tuleb komisjonil hinnata, kas see meede andis RTP-le üldise maksuvabastuse ja kas see rakendus ainult RTP (ja teise võimalusena ainult riigiettevõtete) ja mitte eraettevõtete suhtes.
Furthermore, it has to determine whether RTP received an additional advantage by not paying any cost linked to the publication of the deed and whether RTP was also exempted from the registration charges in respect of all other assets under Article 11(2) of Law No 21/92.
Lisaks tuleb kindlaks teha, kas RTP sai dokumendi avaldamisega seotud kulude mittemaksmise näol täiendava soodustuse osaliseks ning kas RTP vabastati registreerimistasudest ka kõigi teiste seaduse nr 21/92 artikli 11 lõike 2 kohaste varade suhtes.
Firstly, the Commission considers that the purpose of Article 11 was to exempt RTP from registration and similar charges directly linked to the change of its legal status.
Esmalt arvestab komisjon, et artikli 11 eesmärk oli vabastada RTP sellistest registreerimis- ja teistest sarnastest tasudest, mis on otseselt seotud ettevõtte õigusliku seisundiga.
Whereas paragraph 1 relates to the basic requirement to register the legal document at the National Commercial Registry, paragraph 2 refers to other mandatory registration directly linked to the change in the legal nature of the company (e.g. registry of movable or immovable assets).
Kui punkt 1 käsitleb põhinõuet registreerida juriidilised dokumendid riiklikus kommertsregistris, siis punkt 2 kirjeldab teist kohustuslikku registreerimistoimingut, mis on otseselt seotud ettevõtte õigusliku olemusega (nt vallas- või kinnisvara registreerimine).
Indeed, information from the Portuguese authorities shows that RTP does not enjoy a general exemption for registration charges as it has on several occasions paid notary and registration charges related to changes in the company after its conversion into a public limited company [65].
Portugali ametiasutustelt saadud teave näitab tõepoolest, et RTP ei ole üldiselt vabastatud kõikidest registreerimistasudest, kuna ta on mitmel korral maksnud seoses ettevõttes toimunud muutustega pärast selle ümberkujundamist aktsiaseltsiks notari- ja registreerimistasusid.
The Commission cannot, therefore, agree with comments from interested parties that RTP enjoyed a general exemption from registration charges.
Seetõttu ei saa komisjon nõustuda huvitatud poolte kommentaaridega, et RTP oli üldiselt registreerimistasudest vabastatud.
Secondly, the Commission agrees with the Portuguese authorities that Article 11(1) of Law No 21/92, on the basis of which RTP is exempt from payment of registration charges, does not confer a specific advantage.
Teiseks nõustub komisjon Portugali ametiasutustega selles suhtes, et seaduse nr 21/92 artikli 11 lõige 1, mille alusel RTP on registreerimistasudest vabastatud, ei anna siiski erisoodustust.
It merely reaffirms the applicability of Law No 84/88 in the specific case of RTP, under which public undertakings could be converted by decree-law into public limited companies, with the decree-law having to approve the statutes of the limited company and to constitute a sufficient document for all registration requirements.
See lihtsalt kinnitab seaduse nr 84/88 rakendatavust RTP-le, mille alusel saab riikliku ettevõtte ümber muuta aktsiaseltsiks, kui viimase põhikirja on kinnitanud dekreetseadus, mis on ka piisav dokument kõikide registreerimisnõuete jaoks.
The different treatment for public undertakings transforming their legal status into a public limited company arises from the internal logic of the system and does not confer on them a specific advantage since relevant chargeable events do not exist.
Riiklike ettevõtete erinev kohtlemine nende õigusliku olemuse muutmisel aktsiaseltsiks tuleneb süsteemi sisemisest loogikast ning ei anna neile erisoodustust, kuna ei eksisteeri asjakohaseid maksustatavaid teokoosseise.
The issuing of a notarial deed is necessary to certify the documents that create or alter a company in order to give them legal force.
Notariaalakti väljastamine on vajalik nende dokumentide tõendamiseks, mis ettevõtte asutavad või seda muudavad, et neile seaduslik jõud anda.
However, such a deed seems superfluous for public undertakings whose legal status has been changed into that of a public limited company through a legislative act since such an act already has the necessary legal force.
Selline dokument tundub riiklike ettevõtete puhul siiski tarbetu olevat, kuna nende õiguslik olemus on muudetud aktsiaseltsiks õigusakti alusel, millel juba on vajalik seaduslik jõud.
The same reasoning is valid for registration charges as well as for publication costs.
Sama põhjendus kehtib ka registreerimistasude ning avaldamiskulude kohta.
In its responsibility as a public authority, the State has to publish legislative amendments in the Diário de República.
Ametiasutusena peab riik avaldama õigusaktide muudatused Diário de Repúblicas.
As Law No 21/92 approving the new statutes of RTP had already been published by the State, it would have been superfluous to impose on RTP any other publication requirements to which private companies may be subject.
Kuna riik oli seaduse nr 21/92, mis kinnitas RTP uue põhikirja, juba avaldanud, oleks olnud tarbetu kehtestada RTP-le lisaks teisi avaldamisnõudeid, mida eraettevõtted järgima peavad.
The Diário de República contains the full text of RTP's statutes, thereby producing the same effects as registration, including the required effects regarding information for third parties.
Diário de República sisaldab RTP põhikirja täielikku teksti ja täidab seega sama funktsiooni, mis registreerimine, sisaldades ka nõutavat teavet kolmandatele isikutele.
Thirdly, the Commission agrees with the Portuguese authorities that Article 11(2) of Law No 21/92, under which RTP was exempted from the payment of other registration charges linked directly to the modification of the legal status of the company, does not confer a specific advantage to RTP.
Kolmandaks, komisjon nõustub Portugali ametiasutustega, et seaduse nr 21/92 artikli 11 lõige 2, mille alusel RTP vabastati nendest registreerimistasudest, mis on otseselt seotud ettevõtte õigusliku olemuse muutmisega, ei anna RTP-le erisoodustust.
Article 11(2) merely confirms the applicability of Article 1 of Decree-Law No 404/90, under which undertakings could be exempted from transfer tax and other legal charges payable on assets necessary for the concentration or cooperation in question.
Artikli 11 lõige 2 lihtsalt kinnitab dekreetseaduse nr 404/90 rakendatavust, mille alusel saab ettevõtteid vabastada võõrandamismaksudest ning teistest varadelt makstavatest õiguslikest maksudest, mis on vajalikud koondumise või koostöö puhul.
Decree-Law No 404/90 applied to all undertakings that carried out acts of concentration or cooperation before 31 December 1993.
Dekreetseadust nr 404/90 rakendati kõikide ettevõtete suhtes, kes viisid läbi koondumise või koostöö enne 31. detsembrit 1993.
The exemption from payment of other registration fees granted to RTP does not confer a specific advantage on RTP since it was applicable to all undertakings in the same situation.
RTP-le antud vabastus teistest registreerimistasudest ei sisalda endas erisoodustust, kuna seda rakendati kõikidele samas situatsioonis olevatele ettevõtetele.
After considering the comments from third parties and the Portuguese authorities, the Commission concludes that the initial agreement between the social security scheme and RTP cannot be regarded as representing typical behaviour of a private operator.
Pärast kolmandate isikute ja Portugali ametiasutuste kommentaaride läbivaatamist järeldab komisjon, et sotsiaalkindlustusskeemi ja RTP vahel sõlmitud esialgset lepingut ei saa käsitleda kui tüüpilist eraettevõtja käitumist.
The dispute was whether or not the interpretation of certain social security rules as laid down in Implementing Decree No 12/83 was legally correct.
Vaidlus tekkis küsimuse üle, kas rakendusmääruses nr 12/83 sätestatud teatavate sotsiaalkindlustusreeglite tõlgendus oli õiguslikult korrektne.
The agreement confirmed RTP's interpretation, which was supported by the analysis of a tax expert who concluded that the Implementing Decree was unconstitutional.
Lepe kinnitas RTP tõlgenduse, mis toetus analüüsile, mille viis läbi maksuekspert, kes järeldas, et rakendusmäärus oli põhiseadusevastane.
However, following the agreement, the Implementing Decree was not revoked.
Seda rakendusmäärust siiski lepingut järgides ei tühistatud.
Therefore, it has to be concluded that the measure was selectively applied to RTP without affecting the applicability of the social security scheme's interpretation to other companies.
Seetõttu tuleb järeldada, et meedet rakendati RTP suhtes valikuliselt ja sotsiaalkindlustuskeemi tõlgenduse rakendatavust teiste ettevõtete puhul ei mõjutatud.
Furthermore, the Commission cannot agree with the Portuguese authorities that the authorisation for the debt rescheduling and for the waiver of fines and interest was given within the framework of a general system applicable to all undertakings in a similar situation on the basis of Decree-Law No 411/91 and therefore did not confer a specific advantage on RTP.
Peale selle ei saa komisjon nõustuda Portugali ametiasutustega selles, et luba võla ümberkorraldamiseks ja trahvidest ning viivistest loobumiseks anti üldise süsteemi raames, mis oli dekreetseaduse nr 411/91 alusel rakendatav kõikidele samasuguses olukorras olevatele ettevõtetele, ning ei anna seega RTP-le erisoodustust.
Without prejudging the selective or general nature of such a scheme, the purpose of the present decision is to determine whether the application of the scheme to RTP was selective.
Sellise skeemi üldise või valikulise olemuse kohta eelnevat otsust tegemata on käesoleva otsuse eesmärk teha kindlaks, kas selle skeemi rakendamine RTP suhtes oli valikuline.
In order to prove that the rescheduling is indispensable to ensure the viability of the company, Decree-Law No 411/91 requires a financial/economic study to be carried out.
Selleks et tõestada ümberkorraldamise hädavajalikkust ettevõtte elujõulisuse säilitamiseks, nõuab dekreetseadus nr 411/91 majanduslike ja finantsuuringute teostamist.
RTP never carried out such a study of its viability pursuant to Article 2(3) of Decree-Law No 411/91.
RTP ei ole sellist dekreetseaduse nr 411/91 artikli 2 lõikele 3 vastavat elujõulisuse uuringut kunagi läbi viinud.
Furthermore, the condition laid down in Article 2(1)(d) was not applicable to RTP as the debt regularisation did not follow state intervention.
Peale selle ei olnud artikli 2 lõike 1 punktis d sätestatud tingimus RTP-le rakendatav, kuna võla reguleerimisele ei eelnenud riigi sekkumist.
The Commission does not agree with the Portuguese authorities, which claim that the history of state intervention affected the operation of the debtor enterprise and that RTP was governed by statutory rules at the time of the state intervention.
Komisjon ei nõustu Portugali ametiasutuste väitega, et varasemad riigipoolsed sekkumised mõjutasid võlausaldajast ettevõtte tegevust ning et riigi sekkumise ajal reguleerisid RTP tegevust põhikirjajärgsed normid.
Although RTP was subject to a special management regime in 1977 [66], this regime came to an end with the adoption of the 1980 statutes, whereas the debt to the social security scheme was built up in the period 1983 to 1989.
Ehkki RTP suhtes kohaldati 1977. aastal erihalduskorda, [66] lõppes see 1980. aastal uue põhikirja vastuvõtmisega, samas kui võlg sotsiaalkindlustussüsteemile moodustus ajavahemikul 1983–1989.
The Commission considers that the debt regularisation for RTP cannot be considered part of a general regime under Law No 411/91 as RTP did not meet the criteria laid down in this Law for such authorisation.
Komisjon leiab, et RTP võla reeglipärastamist ei saa seaduse 411/91 kohaselt lugeda üldkorra osaks, kuna RTP ei vastanud seaduses nimetatud lubamise kriteeriumidele.
Therefore, the measure was applied in a selective manner to RTP.
Seetõttu rakendati meedet RTP suhtes valikuliselt.
Furthermore, by granting the debt rescheduling, the State should have acted like a public or private creditor that seeks to recover sums due to it and, to that end, concludes debt rescheduling agreements to facilitate payment [67].
Lisaks oleks riik võla ümberkorraldamist lubades pidanud toimima nagu avalik-õiguslik või eraõiguslik võlausaldaja, kes püüab sisse nõuda võlgnetavaid summasid ja sõlmib sel eesmärgil tagasimaksmise hõlbustamiseks võla ümberkorraldamise lepinguid.
The rate of default interest applied by the State should be equal to the rate a private creditor would apply in similar circumstances.
Riigi määratud viivis peaks olema võrdne määraga, mida eraõiguslik võlausaldaja samadel asjaoludel rakendaks.
The Commission considers that a private creditor that pursued the recovery of the debt by legal means would obtain at least the statutory interest rate.
Komisjon leiab, et eraõiguslik võlausaldaja, kes kasutaks võla sissenõudmiseks õiguslikke vahendeid, saavutaks vähemalt seadusliku intressimäära.
Therefore, by not requiring any interest payments at all, despite available enforcement mechanisms, the Portuguese authorities did not act like a private creditor would have done in order to maximise the rate of interest.
Seega ei tegutsenud Portugali ametiasutused, mis sunnimehhanismide kättesaadavusest hoolimata üldse intressi ei nõudnud, nagu eraõiguslikud võlausaldajad oleksid intressimäära maksimeerimiseks toiminud.
Furthermore, the debt with the social security scheme built up in the period 1983 to 1989 and a rescheduling arrangement was agreed only in 1993.
Lisaks sellele moodustus võlg sotsiaalkindlustussüsteemile ajavahemikul 1983–1989 ja selle ümberkorraldusleping sõlmiti alles 1993. aastal.
Under the same conditions a private creditor would not have allowed a similar accumulation of outstanding debt over such a long period without initiating collection procedures.
Eraõiguslik võlausaldaja ei oleks samasuguses olukorras sellist tasumata võla kogunemist nii pika aja jooksul ilma sissenõudemenetlust alustamata lubanud.
Therefore, it seems that the measure conferred a specific advantage on RTP.
Seega tundub, et see meede andis RTP-le erisoodustuse.
As regards the payments for the hiving-off of the television signals network, the Commission cannot take into account the comments of third parties that question the calculation of the value of the broadcasting network.
Seoses tasuga telesignaalivõrgust loobumise eest ei saa komisjon arvestada nende kolmandate isikute kommentaare, kes seavad küsimuse alla ringhäälinguvõrgu väärtuse väljaarvutamise.