natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It must be stressed in the present case that the Danish authorities are already funding TV2 since they are making available significant resources to cover part of its operating costs.
Käesoleval juhul peab alla kriipsutama seda, et TV2 finantseerijaks on juba Taani valitsus, sest see annab oluliselt vahendeid TV2 tegevuskulude katteks.
The scale of these resources directly influences the profits TV2 can generate.
Nende vahendite suurus mõjutab otseselt seda, millist kasumit TV2 annab.
It is doubtful whether it is meaningful to analyse the ratio in cases where the State acts as both the source of finance and the investor.
On kahtlane, kas suhtarvu analüüsil on mingi tähtsus juhul, kus riik on nii finantseerija kui ka investor.
Since the level of State funding is not dependent on the costs, this ratio can always be improved simply by increasing the amount of funding the State assigns.
Kuna riikliku finantseeringu suurus ei sõltu kuludest, saab seda suhtarvu alati parandada riigi poolt eraldatavate vahendite suurendamisega.
However, since overfinancing usually leads to inefficiency and a heavier drain on State resources, it is by no means certain that increasing State funding will produce correspondingly improved profits.
Kuid kuna ülemäärane hüvitamine toob tavaliselt kaasa ebatõhususe ja suurema koormuse riigieelarvele, pole üldse kindel, et kasvav rahastamine annab ka suurema kasumi.
The Commission therefore finds that the Danish authorities cannot be considered to have acted as a private investor on a market economy.
Komisjon ei leia seetõttu, et Taani ametiasutusi saaks vaadelda kui turumajanduslikke erainvestoreid.
They cannot be considered to have acted in such a way that they carefully researched and analysed which investment could have maximised its return.
Ei paista, et Taani ametiasutused oleksid hoolikalt uurinud ja analüüsinud, missugune investeering oleks andnud parimat kasumit.
Moreover, the surplus was not transferred to TV2's capital on transparent terms in accordance with an express decision and for a specific purpose in line with the rules on transfers of capital.
Sealhulgas ei ole tulu TV2 omakapitali kantud selgetel tingimustel ja kindlaks eesmärgiks kooskõlas kapitaliülekande eeskirjadega.
As is pointed out above, the Danish authorities did not request any return on their investment and their reinvestment of the annual surplus in TV2 was not based on any ‘market economy investor’ strategy.
Nagu eelnevalt selgitatud, ei nõudnud Taani ametiasutused mingit kasumit oma investeeringutelt, ja Taani riigi tehtud aastakasumi reinvesteerimise taga ei olnud mingit turumajanduslikku investeerimisstrateegiat.
The only exception is the capital injection for investment in the digitalisation of TV2's production equipment.
Ainus erand on kapitalisüst, mille eesmärk on digitaliseerida TV2 tootmisseadmed.
The Commission notes that the Danish authorities argue that this capital cannot be considered free equity.
Komisjon märgib, et Taani ametiasutused väidavad, et seda kapitali ei saa vaadelda kui vaba kapitali.
TV2's 1997 annual accounts indicate that it was decided in the Media Agreement that TV2 should digitalise its production equipment before the end of 2000.
aasta aruandest selgub, et meediakokkuleppes otsustati, et TV2 peaks digitaliseerima oma tootmisseadmed enne 2000. aasta lõppu.
DKK 300 million was earmarked for the digitalisation of both TV2 and the regional stations.
Telekanalile TV2 ja kohalikele jaamadele määrati digitaliseerimiseks 300 miljonit Taani krooni.
In 1997 DKK 167 million was transferred to TV2 for this purpose.
aastal eraldati TV2le selleks 167 miljonit krooni.
The Commission therefore agrees that the transfer was made on a clear decision and for a specific purpose.
Seepärast komisjon nõustub, et ülekanne põhines selgel otsusel ja sellel oli konkreetne eesmärk.
However, this reserve was in the end only partly used in accordance with that decision.
Tegelikult kasutati seda raha siiski vaid osaliselt kooskõlas selle otsusega.
At the end of 2000 when digitalisation should have been completed TV2 had only invested DKK 14,3 million of the DKK 167 million.
aasta lõpus, kui digitaliseerimine oleks pidanud olema lõpule viidud, oli TV2 investeerinud 167 miljonist Taani kroonist 14,3 miljonit Taani krooni.
At the end of the period under investigation only a total of DKK 95 million was actually invested in digitalisation equipment.
Uurimisperioodi lõpuks oli tegelikult investeeritud digitaliseerimisse ainult 95 miljonit Taani krooni.
With effect from 1 January 2003, the balance of DKK 72 million of this reserve was released and is consequently at TV2's disposal to use for any purpose it wishes.
aasta 1. jaanuarist anti ülejäänud 72 miljonit Taani krooni vabaks ja TV2 võib sellega teha, mida iganes.
The Commission is therefore of the opinion that the balance, which in fact can be compared to any other source of cash financing for covering TV2's operating costs, may result in overcompensation.
Komisjon leiab seetõttu, et ülejäänud summa, mida võib võrrelda ükskõik millise rahastamisallikaga TV2 tegevuskulude katmiseks, võib põhjustada ülemäärase hüvitamise.
This balance is thus taken into account in the calculation of the overcompensation referred to above.
See ülejääk on seepärast võetud arvesse ülaltoodud ülemäärase hüvitamise arvutamisel.
In view of the above arguments, the Commission concludes in the first part of its appraisal of proportionality that TV2 has in fact been overcompensated by DKK 628,2 (EUR 84,3) million.
Vastavalt eespool esitatud väidetele teeb komisjon proportsionaalsuse hinnangu esimese osa kohta otsuse, et TV2 on saanud ülemäärast hüvitust 628,2 miljonit Taani krooni (84,3 miljonit eurot).
As explained in the introductory section, TV2 also carries on a number of commercial activities, which are fairly marginal in relation to its total activities.
Nagu sissejuhatuses toodud, tegeleb TV2 samuti mitmete kommertstegevustega. TV2 kogu tegevusega võrreldes on sellel siiski marginaalne osa.
The costs of these commercial activities have been allocated on the basis of the method presented in the Broadcasting Communication and so no full cost allocation has been applied.
Kommertstegevuse kulud on määratud vastavalt sellele meetodile, mis on ära toodud ringhäälinguteatises, ja seega ei ole määratud täielikke kulusid.
As for the advantage that TV2 derives from access to the transmission frequency, the Commission notes that this is ring‐fenced to the public service.
Seoses TV2 eelistega edastussageduse osas märgib komisjon, et need on lahutamatult seotud avaliku teenusega.
It also considers that the financing costs (interest benefits) can be fully attributed to the public service activities.
Komisjon leiab samuti, et finantseerimiskulud (intressieelised) võib vastavalt ringhäälinguteatisele täielikult siduda avaliku teenuse osutamisega.
To neutralise the effect of the tax exemption that the public service activities enjoy, 30 % of the profits on the commercial activities are transferred to that service but this has only been in operation since 2001.
Et neutraliseerida avaliku teenuse tegevustele antud tulumaksust vabastamise mõju, kantakse 30 % kommertstegevusest saadud tuludest üle avaliku teenuse tarbeks. Selliselt on toimitud alates 2001. aastast.
The Commission therefore acknowledges that there may have been a distortion on the broadcasting market in that TV2 has not had to take the corporation tax rate into account in setting its commercial prices.
Komisjon tunnistab seepärast, et televisiooniturul võis esineda moonutusi, sest TV2 ei ole pidanud arvesse võtma ettevõtte tulumaksu oma kommertstoodete hindade määramisel.
However, the advantage should no longer exist in future because the share of the transfer corresponds to the actual rate of taxation, as a result of this neutralisation mechanism.
Eelist ei peaks edaspidi enam olema, sest neutraliseerimismehhanismi tulemusel ülekantud osa vastab tegelikule tulumaksumäärale.
This does not pose a problem for establishing the amount of past overcompensation as the total income of these commercial activities has been used to reduce the net cost of the public service.
Tulevi kus ei teki probleeme ülemäärase hüvitamise arvutamisel, sest kommertstegevuse kogutulu on kasutatud avaliku teenuse netokulude vähendamiseks.
has carried on loss-making commercial Internet activities.
on olnud kahjumit andvad Interneti kommertstegevused.
Since these activities fall outside the public service broadcasting task no state funding is possible.
Kuna need tegevused jäävad avaliku ringhäälinguteenuse ülesandest välja, ei ole võimalik neid riiklikult rahastada.
Moreover, as no other activities have been operated on a stand-alone basis, no surpluses from commercial activities exist to cover Internet losses.
Kuna ei leidu ka teisi eraldi toimivaid tegevusi, ei ole ühtegi kommertstegevust, mille tuludest võiks katta Interneti-tegevuse kahjumi.
Behaviour restricting competitive in commercial markets
Konkurentsi piirav käitumine kommertsturgudel
As is indicated in the Broadcasting Communication, the Commission is of the opinion that behaviour by public service broadcasters restricting competition cannot be considered necessary for the fulfilment of public service tasks.
Vastavalt ringhäälinguteatisele on komisjon arvamusel, et avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni konkurentsi piiravat käitumist ei saa käsitleda vajalikuna selleks, et täita avaliku teenuse ülesandeid.
In point 58 of the Communication it is stated that ‘a public service broadcaster, in so far as lower revenues are covered by the State aid, might be tempted to depress the prices of advertising or other non-public service activities on the market, so as to reduce the revenue of competitors.
Ringhäälinguteatise punktis 58 on kirjas, et “kui avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni väikesemahulised tulud katab riigiabi, võib organisatsioonil tekkida soov langetada turul reklaamihindu või muude avaliku teenuse väliste teenuste hindu, et vähendada konkurentide saadavat tulu.
Whenever a public service broadcaster undercuts prices in non-public service activities below what is necessary to recover the stand-alone costs that an efficient commercial operator in a similar situation would normally have to recover, such practice would indicate the presence of overcompensation of public service obligations’.
Sellist avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni teguviisi ei saa pidada avaliku teenuse eesmärgi täitmise seisukohalt põhjendatuks. Kui avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon kehtestab avaliku teenuse välise tegevuse puhul hinnad, mis on madalamad kui on vaja selleks, et katta üksnes tegevuskulud, mida tõhus äriettevõtja peaks samasuguses olukorras tavaliselt kandma, näitab see avaliku teenuse osutamise kohustuse ülemäärast hüvitamist”.
TvDanmark submitted information showing that it cannot cover the stand-alone costs of its TV operations by the prices that TV2 charges.
TvDanmark on esitanud andmed, mis näitavad, et TvDanmark ei ole võimeline katma ainult teleteenuste osutamisest tekkivaid kulusid TV2 hindadega.
TvDanmark compares its costs to the TRP 21-50 prices that TV2 has been charging.
TvDanmark võrdleb oma kulusid TV2 kasutatava vanuserühma 21–50 sihtreitingupunktide hinnaga.
For this comparison to be valid the Commission has, as a first step, to establish whether TvDanmark can be considered to be in a similar situation to TV2 and whether it is an efficient operator.
Selleks, et see võrdlus oleks kehtiv, peab komisjon kõigepealt määrama kindlaks, kas TvDanmark asub samas olukorras kui TV2 ja kas TVDanmark on tõhus operaator.
First, the Commission has to appraise whether TvDanmark is in a similar situation to TV2. The Commission makes the points set out below.
Kõigepealt peab komisjon andma hinnangu sellele, kas TvDanmark on samasuguses olukorras kui TV2.
TV2's viewer share is about 35 % whereas the corresponding figure for TvDanmark is approximately 15 %.
Sellega seoses märgib komisjon järgmist: TV2l on vaatajate arv ligikaudu 35 %, TvDanmarkil ligikaudu 15 %. Reklaamituru osad on erinevad.
In addition the companies' shares of the advertising market differ significantly: TV2's market share is about 60 % whereas TvDanmark's market share is around 8 %.
turuosa on ligikaudu 60 %, TvDanmarki turuosa ligikaudu 8 %.
TV2's advertising turnover has been approximately five times that of TvDanmark.
reklaamikäive on TvDanmarki käibest umbes viis korda suurem.
Moreover, TV2 is the only station to reach 100 % of the population, whereas TvDanmark2 has a coverage of 77 % and TvDanmark1 has even smaller coverage.
Peale selle on TV2 ainus telekanal, mis jõuab kõigi elanikeni, samas kui TvDanmark2 katvus on 77 % ja TvDanmarki katvus veelgi väiksem.
In view of this, TvDanmark cannot be directly compared to TV2.
Arvestades ülaltooduga, ei saa TvDanmarki otseselt võrrelda TV2ga.
Second, the Commission has to establish whether TvDanmark is an efficient market operator.
Seejärel peab komisjon tegema kindlaks, kas TvDanmark on tõhus turuoperaator.
An efficient operator can be identified by an analysis of generally used accounting ratios and a comparison of the operator's results with average profits generated in the Member State.
Tõhusat operaatorit saab kindlaks määrata, analüüsides üldiselt kasutatavaid raamatupidamisandmeid ja võrreldes operaatori tulemusi liikmesriigis saadud keskmise kasumiga.
The analysis must take into account the different size of the operators and their specific cost-structures.
Analüüsi tehes tuleks võtta arvesse operaatorite suuruse erinevust ja nende konkreetseid kulustruktuure.
However, as already established above, the operators on the Danish market are not in a sufficiently similar situation to allow a direct comparison of performance ratios based on profit and loss accounts.
Kuid, nagu juba eespool öeldud, Taani turul tegutsevad operaatorid ei ole piisavalt samasuguses olukorras, et oleks võimalik otse võrrelda nende tulemuslikkust kasumiaruande alusel.
The Commission therefore is of the opinion that an analysis of those ratios on the Danish market is not appropriate in the case at hand.
Seepärast on komisjon arvamusel, et antud juhul ei ole Taani turul loodud kasumi võrdlemine kohane.
Instead the Commission has analysed the financial performances of TvDanmark and SBS Broadcasting.
Komisjon on selle asemel analüüsinud TvDanmarki ja SBS Broadcastingu finantstulemusi.
On this analysis the Commission cannot establish with certainty whether the losses incurred stem from high initial start‐up costs that TvDanmark has not yet been able to recover or whether the operator is simply not performing efficiently.
Analüüsi alusel ei või komisjon kindlalt väita, kas kahjum, mida TvDanmark on kandnud, tuleneb sellest, et ettevõttel olid suuremad stardikulutused, mida ettevõte seni tagasi teeninud ei ole, või ei ole TvDanmark tõhusalt toiminud.
Despite several requests, the Commission could not obtain the data on the third television company, TV3, that are needed for a comparison with the third operator on the market.
Hoolimata korduvatest taotlustest ei ole komisjonile esitatud andmeid kolmanda televisiooniettevõtte TV3 kohta, et võrrelda andmeid kolmanda turul tegutseva operaatori omaga.
As a consequence the Commission cannot conclude with certainty whether TvDanmark's losses are caused by TV2's pricing behaviour or by other factors for which TvDanmark itself is responsible.
Komisjon ei saa seega kindlalt väita, kas TvDanmarki kahjum on tingitud TV2 hinnakujundamisest või muudest TvDanmarki ettevõttesisestest teguritest.
Since it cannot be established with certainty whether TvDanmark is an efficient operator and since a direct comparison of the two operators is not possible the Commission considers that the appraisal that was made is not conclusive in this case.
Arvestades seda, et ei saa kindlalt määrata, kas TvDanmark on tõhus operaator, ning kuna otsene operaatorite võrdlus ei ole võimalik, leiab komisjon, et tehtud hinnang ei ole antud juhul järelduste tegemiseks sobiv.
It has therefore analysed TV2's pricing policies and available data on the advertising market in greater depth in order to appraise whether the operator acted with a view to maximising its advertising revenues during the period under investigation.
Komisjon on seetõttu teinud täpsema analüüsi TV2 hinnakujunduspoliitikast ja reklaamituru andmetest, et otsustada, kas TV2 on uuritava perioodi vältel käitunud eesmärgiga tõsta oma reklaamitulusid.
First, the Commission compared the prices of the two operators and analysed TV2's pricing policies, focusing on the years 1998 to 2002 when, according to the complainant, TV2 started forcing down prices on the advertising market.
Komisjon on kõigepealt võrrelnud nende kahe operaatori hindu ja analüüsinud TV2 hinnakujunduspoliitikat. Analüüsis keskendutakse aastatele 1998–2002, mil kaebuse esitaja väidete kohaselt alustas TV2 hindade allasurumist reklaamiturul.
Second, it analysed Danish advertising expenditure compared with the EU and the other Scandinavian countries in particular.
Seejärel analüüsiti Taani reklaamikulusid, võrreldes neid Euroopa Ühenduse ja eriti Skandinaavia maade kuludega.
Third, it examined the contact prices in all Scandinavian countries and for all media types.
Lõpuks uuriti kontaktihindu kõigis Skandinaavia maades ja kõigis meedialiikides.
TV2's behaviour on the advertising market is under investigation by the Danish competition authorities and the following appraisal is without prejudice to the outcome of that investigation.
Taani konkurentsiasutused on praegu uurimas TV2 käitumist reklaamiturul ning järgmine hinnang ei piira selle uurimise tulemust.
Advertising prices
Reklaamihinnad
Viewer shares and composition, programme content, the rules on advertising time, and the funding mechanism of the channels are all factors that affect competition on the advertising market.
Vaatajate arv ja koosseis, programmisisu, reklaamiaja reeglid ja telejaamade finantskorraldus on tegurid, mis kõik mõjutavad konkurentsi reklaamiturul.
As a result, prices also vary between different television broadcasters.
Seetõttu on hinnad erinevatel telekanalitel erinevad.
Channels also sell a range of differentiated products that fetch different prices.
Samuti müüvad telekanalid mitmeid diferentseeritud tooteid, mille hinnad on erinevad.
The prices charged by channels include significant discounts and so it is not relevant to compare listed prices in television advertising.
Telekanalite reklaamihinnad sisaldavad olulisi allahindlusi. Seepärast ei ole asjakohane võrrelda telereklaamide hinnakirju.
By far the largest proportion of television advertising (approximately 90 % of all nationwide advertising) involves annual agreements under which television channels grant annual rebates.
Reklaam televisioonis toimub suuremas osas (umbes 90 % kogu üleriigilisest reklaamist) vastavalt aastakokkuleppele, mille alusel telekanalid aasta allahindlusi teevad.
In addition other discounts are granted (for new advertisers, less attractive advertising slots, additional volume discounts, etc.).
Peale selle leidub rida teisi allahindlusi (uutele reklaamijatele, vähem atraktiivsetele reklaamiaegadele, lisamahu eest jne).
Media agencies negotiate and arrange these agreements.
Läbirääkimiste ja kokkulepete vahendamisega tegelevad nn meediaagentuurid.
In order to compare the different stations, an average of the different prices charged has to be established.
Et võrrelda erinevaid telekanaleid, tuleb arvutada erinevate hindade keskmine.
The following table displays the average prices for the target group TRP 21-50.
Järgmises tabelis on sihtreitingupunktide 21–50 keskmised hinnad.
These prices have been calculated by dividing the relevant stations' national advertising spot turnover by the number of national TRP 21-50 delivered, as shown below:
Need hinnad on saadud asjaomaste telejaamade üleriigilise reklaamilõikude käibe jagamisel saavutatud sihtreitingupunktidega 21–50.
Difference (EUR)
Erinevus
TVDanmark's CPP as share of TV2's CPP [40](%)
TvDanmarki CCP % TV2 CPPst [40]
TV2's average CPP for TRP 21-50 weighted for coverage (by 0,7) (EUR)
keskmine CPP sihtreitingupunkti 21–50 kohta, kaalutud katvusega (0,7)
TVDanmark's CPP as share of TV2's weighted CPP (%)
TvDanmarki CPP % TV2 kaalutud CPPst
On the data above, TvDanmark's TRP 21-50 price has been around 30 to 40 % lower than that of TV2.
Ülaltoodud andmete järgi on TvDanmarki sihtreitingupunktide 21–50 hind olnud ligikaudu 30–40 % madalam TV2 hinnast.
As the Commission held in its decision on State aid in favour of France 2 and France 3, there is a positive relationship between the average number of contacts and the average net price per contact in the television advertising market.
Nagu väitis komisjon oma otsuses riigiabi kohta telejaamadele France 2 ja France 3, on vaatekordade keskmise arvu ja vaatekorra keskmise netohinna vahel olemas positiivne suhe telereklaamiturul.
It follows that a difference in prices between broadcasters could be explained by a difference in their ability to attract viewers.
Hinnaerinevust ringhäälinguettevõtete vahel võib seega seletada telejaamade erineva võimega hankida vaatajaid.
In such a situation, it is relevant to establish whether the actual price difference reflects the conditions of the market.
Sellises situatsioonis on asjakohane vaadata, kas tegelikud hinnaerinevused peegeldavad turutingimusi.
In contrast to the situation in the French case, in the present case observations can be analysed only for two operators.
Vastupidiselt Prantsuse telekanalite juhtumile on käesoleval juhul võimalik analüüsida tähelepanekuid vaid kahe operaatori suhtes.
As a consequence the slope of the linear regression line will be calculated on the basis of the prices of these two operators and will be of little statistical relevance.
Lineaarse regressioonikõvera kalle tuleb arvutada nende kahe operaatori hindade põhjal ja sellel ei ole erilist statistilist tähtsust.
It follows that no conclusions can be drawn on the appropriateness of the slope of the line.
Sellest tulenevalt ei ole võimalik teha järeldust kõvera kalde asjakohasuse kohta.
In order to verify whether the actual price difference between the two operators reflects market conditions a correction factor was therefore applied to attempt to neutralise TV2's stronger position on the market.
Selleks et uurida, kas kahe operaatori tegelikud hinnaerinevused peegeldavad turutingimusi, on kasutatud kaalumistegurit, püüdes neutraliseerida TV2 jõulisemat positsiooni turul.
This weighting factor was derived from calculations by media agencies and reflects the different coverage in the target group attainable by purchasing 100 TRP 21-50 from TvDanmark and TV2.
Kaalumistegur tuletati meediaagentuuride arvutustest ja see peegeldab sihtrühma erinevat katmist, mis saadakse 100 sihtreitingupunkti 21–50 ostmisega TvDanmarkis ja TV2s.
TvDanmark is on average slightly below 70 % of TV2's reach (in purchasing 100 TRP 21-50).
TvDanmarki keskmine katvus on alla 70 % TV2 katvusest (juhul kui ostetakse 100 sihtreitingupunkti 21–50).
If this factor is applied the prices are nearer to converging, while TV2's price remains slightly higher than that of TvDanmark.
Selle teguri kohaldamisel on hinnad ühtlasemad. Võib märgata, et TV2 hind on siiski natuke TvDanmarki omast kõrgem.
The difference in price thus seems to reflect market conditions.
Seepärast paistab, et hinnaerinevus peegeldab turutingimusi.
However, this result has to be treated with caution since the weighting factor cannot possibly adjust all the differences between the stations.
Kuid järeldusele tuleb läheneda ettevaatlikult, sest sellise kaalumisteguriga ei saa kohandada kõiki telejaamade vahelisi erinevusi.
The Commission also notes that the complainant maintains that in fact operators on the television advertising market do not compete either on listed prices or on the average GRP or TRP prices as presented above.
Samuti märgib komisjon, et kaebuse esitaja väidab, et tegelikult ei konkureerita televisiooniturul hinnakirjades olevates hindades ega eespool esitatud kogu- või sihtreitingupunktide hindades.