natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By letter of 16 February 2004, the Commission requested clarification of a number of points.
aasta 16. veebruari kirjas palus komisjon mitme punkti kohta selgitusi.
It sent a further letter on 26 March, to which Germany replied by letters of 2 April, registered as received on the same day, and of 28 April, registered as received on the same day, stating that it could not make a definite commitment to close MobilCom's online shops.
märtsil saatis komisjon täiendava kirja, millele Saksamaa vastas 2. aprilli kirjades, mis märgiti kättesaaduks samal päeval, ning 28. aprilli kirjas, mis märgiti kättesaaduks samal päeval, väites, et ta ei saa kindlalt lubada, et MobilComi on-line-kauplused suletakse.
By letter dated 23 June 2004, registered as received on 24 June, Germany provided the Commission with additional information on current trends in MobilCom's customer numbers.
aasta 23. juuni kirjas, mis märgiti kättesaaduks 24. juunil, saatis Saksamaa komisjonile lisainformatsiooni MobilComi klientide käesoleva arvu kohta.
MobilCom AG was founded in 1991 by Gerhard Schmid as MobilCom Communicationstechnik GmbH.
MobilComi asutas 1991. aastal MobilCom Communicationstechnik GmbH nime all Gerhard Schmid.
It is registered in Büdelsdorf, Rendsburg‐Eckernförde, Schleswig‐Holstein, an area eligible for aid under Article 87(3)(c) of the EC Treaty.
Ettevõte on registreeritud Schleswig-Holsteinis, Rendsburg-Eckernfördes asuvas Büdelsdorfis, mis on vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c abi objektiks.
Besides its headquarters in Büdelsdorf, MobilCom has a number of sites in Germany (Kiel, Karlstein, Erfurt and Hallbergmoos).
Lisaks peakorterile Büdelsdorfis on MobilComil Saksamaal teisigi tegevuskohti (Kielis, Karlsteinis, Erfurtis ning Hallbergmoosis).
France Télécom is currently the largest shareholder in MobilCom (28,3 %), and the remaining shares are in the hands of small shareholders.
Kõige suurem osa MobilComi aktsiatest kuulub France Télécomile (28,3 %), ülejäänud aktsiad kuuluvad väikeaktsionäridele.
MobilCom started its business as a reseller of ‘second-generation’ (2G) mobile telephony services for T‐Mobile, Vodafone and E‐Plus, among others.
MobilCom alustas äritegevust teise põlvkonna (“2G”) mobiiltelefoniteenuste edasimüüjana teiste hulgas T-Mobilele, Vodafonele ning E-Plusile.
In 1996, it was floated on the stock exchange and in 1997 it was one of the first firms to be listed on the Neuer Markt segment of the Frankfurt stock exchange.
aastal paisati ta väärtpaberiturule ning 1997. aastal oli ta üks esimestest Frankfurti väärtpaberituru Neuer Markt segmenti kuuluvatest ettevõtetest.
In 1998 MobilCom expanded into other areas of business, entering the German landline and Internet market.
aastal laiendas MobilCom oma tegevust teistesse ärivaldkondadesse, sisenedes Saksamaa lauatelefoni- ning Interneti-turule.
Expansion during the boom years of mobile telephony allowed MobilCom to grow quickly.
Tegevuse laiendamine mobiiltelefonivaldkonna plahvatusliku tõusu aastatel võimaldas MobilComi kiiret kasvu.
Between 1997 and 2000, MobilCom bought up other companies, including the network service provider Topnet, the mobile telephony service provider Cellway and the largest German Internet search engine at the time, DINO‐Online.
Ajavahemikus 1997 — 2000 ostis MobilCom üles teisi ettevõtteid, muu hulgas võrguteenuse pakkuja Topneti, mobiiltelefoniteenuse pakkuja Cellway ning Saksamaal tol ajal kõige suuremaks otsingumootoriks olnud DINO-Online'i.
It also added to its portfolio the telecommunications firm TelePassport, the service provider D Plus and a majority holding in the Comtech computer chain.
Samuti lisandusid tema portfelli telekommunikatsiooniettevõte TelePassport, teenuseosutaja D Plus ning enamusosalus Comtech'i arvutiketis.
In 1999 MobilCom listed its Internet subsidiary freenet.de AG, Germany's second‐largest online service, on the Neuer Markt in Frankfurt.
aastal paiskas MobilCom Frankfurti Neuer Markti aktsiaturule oma Interneti-tütarettevõtte, freenet.de AG, mis oli Saksamaa suuruselt teine on-line-teenus.
In 2000, MobilCom, together with France Télécom, founded the joint venture MobilCom Multimedia GmbH, with the aim of bidding for a UMTS licence and breaking into the UMTS market.
aastal asutas MobilCom koos France Télécomiga ühisettevõtte, MobilCom Multimedia GmbH, taotlemaks kolmanda põlvkonna mobiilsidevõrkude (UMTS) litsentsi ning sisenemaks UMTSi turule.
France Télécom exchanged its share of the joint venture for a 28,3 % stake in MobilCom AG, so that MobilCom AG came to hold all shares in MobilCom Multimedia GmbH.
France Télécom vahetas oma osaluse ühisettevõttes 28,3 % MobilComi aktsiate vastu, mille tulemusel sai MobilCom AGst MobilCom Multimedia GmbH aktsiate ainuomanik.
The basis for the strategic partnership in the UMTS field was a cooperation Framework Agreement signed by the parties in March 2000.
Strateegilise koostöö aluseks UMTSi alal sai koostööraamistiku kokkulepe, mille osapooled allkirjastasid 2000. aasta märtsis.
In the same year work began on building up the UMTS network.
Samal aastal algas UMTS-võrgu ehitamine.
In the mobile telephony/service provider sector, MobilCom's aim in entering the UMTS business was to develop from a simple service provider into a network-based mobile telephony provider.
Mobiiltelefoni ning -teenuse pakkumise sektoris sai MobilComi eesmärgiks UMTS-i turule sisenemise abil areneda lihtsa teenuse pakkujast võrgupõhise mobiiltelefoniteenuse pakkujaks.
The landline/Internet business consisted, on the one hand, of voice telephony and, on the other, of the Internet access business operated by the Internet subsidiary freenet.de AG, in which MobilCom held a 76,1 % stake.
Lauatelefoni-/internetiäri koosnes ühelt poolt kõnesideteenusest ning teiselt poolt Interneti-ühendusest, mida pakkus Internetiga tegelev tütarettevõte — freenet.de AG, mille aktsiatest kuulus 76,1 % MobilComile.
In the landline business MobilCom served nearly 8 million customers before the crisis, of whom around 3,2 million were Internet customers.
Lauatelefoniteenust pakkus MobilCom enne kriisi ligi kaheksale miljonile kliendile, kellest umbes 3,2 miljonit olid Interneti kasutajad.
The MobilCom group's turnover for the 2001 financial year was EUR 2,59 billion, an increase of around 10 % on the previous year.
majandusaastal oli MobilComi kontserni kuuluvate ettevõtete käive 2,59 miljardit eurot, mis oli umbes 10 % suurem kui eelmisel aastal.
Of that figure, EUR 1,919 billion was accounted for by the mobile telephony/service provider business, EUR 0,583 billion by the landline/Internet business and EUR 88 million by other areas.
Sellest summast tuli 1,919 miljardit eurot mobiiltelefoniteenusest, 0,583 miljardit eurot lauatelefoni- ning Interneti-teenusest ning 88 miljonit eurot muudest valdkondadest.
Turnover in the UMTS field was zero as it was still under construction.
UMTSi valdkonna käive oli null, kuna seda alles ehitati.
By the end of the year 5,01 million customers were making calls on a MobilCom mobile phone, an increase of 25 % on the 4 million customers the year before.
Aasta lõpuks kasutas MobilComi mobiiltelefoni 5,01 miljonit klienti, mis tähendab võrreldes eelmise aasta 4 miljoni kliendiga 25 % kasvu.
This meant that in mobile telephony MobilCom was growing at a faster rate than the market (17 % in 2001).
See tähendab seda, et mobiiltelefonivaldkonnas oli MobilComi kasv kiirem kui turu kasv (2001. aastal 17 %).
Two thirds of the customer base consisted of subscribers, compared with a market average of 44 %.
Abonentidest koosnes kaks kolmandikku kliendibaasist, samas kui turu keskmiseks näitajaks oli 44 %.
On 31 July 2002 MobilCom employed 5175 people, including staff on fixed‐term contracts.
aasta 31. juulil oli MobilComi töötajate nimekirjas 5175 inimest, kaasa arvatud tähtajaliste lepingutega töötajad.
This was equivalent to 4463 full-time employees.
See vastab 4463 täiskohaga töötajale.
The mobile telephony market
Mobiiltelefonside turg
After the restructuring, MobilCom will concentrate on the mobile telephony/service provider business.
Pärast ümberkorraldusi keskendub MobilCom mobiiltelefonside teenuse pakkumisele.
Before the crisis, it also had UMTS and landline/Internet operations.
Enne kriisi pakkus ta ka UMTSi ning lauatelefoni-/Interneti-teenust.
According to Germany and to the market survey attached to the restructuring plan that was submitted, the market for mobile telephony services is part of the market for telecommunication services, which also includes landline connections, cable television, rented lines, carrier business and other sectors.
Vastavalt Saksamaa poolt esitatud ümberkorralduskavale lisatud turu-uuringule on mobiiltelefonside turg osa telekommunikatsiooniteenuste turust, mille alla kuuluvad veel lauatelefonid, kaabeltelevisioon, renditavad liinid, kullerteenus ning teised valdkonnad.
The market for mobile telecommunications services (market for mobile telephony services) must be regarded as a separate relevant market that is distinct from the market for other telecommunications services since its products differ significantly from those on the market for such services.
Mobiil-telekommunikatsiooniteenuste turgu (“mobiiltelefonside turg”) tuleb vaadelda kui eraldi seisvat turgu, mis eristub teistest telekommunikatsiooniteenustest sellega, et tema poolt pakutavad tooted erinevad märgatavalt niisuguste teenuste turul olevatest toodetest.
Among the firms active in the mobile telephony market a distinction can be drawn between network operators and pure service providers.
Mobiiltelefonside turul aktiivsed ettevõtted võib jagada võrguoperaatoriteks ning teenuseosutajateks.
Network operators own and operate the infrastructure needed to set up mobile services.
Võrguoperaatorid omavad mobiilsideteenuste pakkumiseks vajalikku infrastruktuuri ning opereerivad sellega.
They sell these services direct, as well as indirectly via service providers.
Nad müüvad neid teenuseid nii otse kui teenuseosutajate kaudu.
The activities of service providers are confined to operating mobile telephony services based on their own pricing structure.
Teenuseosutajate tegevus piirdub mobiiltelefonside teenuste pakkumisega vastavalt nende hinnakirjale.
However, the average annual growth in turnover in mobile telephony services was much lower than the average annual growth in the number of participants in that sector on account of the steady drop in the average monthly turnover per participant.
Siiski oli mobiiltelefonsideteenuste käibe keskmine aastane kasv väiksem selles valdkonnas tegutsejate arvu keskmisest aastasest kasvust, mille põhjuseks oli keskmise kuukäibe pidev kahanemine ühe ettevõtte kohta.
In 2001 and 2002, growth in mobile telephony markets slowed markedly (2,8 % in 2002).
ja 2002. aastal aeglustus mobiiltelefonside turgude kasv märgatavalt (2002. aastal 2,8 %).
All the predictions and studies on trends in the mobile telephony market in Germany available to the Commission are based on the expectation that in the next three or four years the number of mobile telephone customers will approach a natural saturation point of 80 to 90 % of the German population.
Kõik komisjonile kättesaadavad mobiiltelefoniside turu näitajate kohta käivad ennustused ning uuringud põhinevad eeldusel, et järgmise kolme või nelja aasta jooksul jõuab mobiiltelefonikasutajate arv loomuliku küllastuspunktini ehk 80 %—90 %ni Saksamaa rahvastikust.
At the end of 2002 market penetration was 72,4 % of the population (68 % in 2001).
aasta lõpuks moodustas turg 72,4 % rahvastikust (2001. aastal 68 %).
It is therefore likely that, in future, the main focus will be not on achieving higher customer numbers, but on keeping existing profitable customers and pushing up average monthly turnover.
Seetõttu on ootuspärane, et tulevikus ei keskenduta mitte klientide arvu suurendamisele, vaid olemasolevate tulusate klientide hoidmisele ning keskmise kuukäibe kasvatamisele.
Competition will concentrate increasingly on customers who are prepared to change operator.
Konkureerivad ettevõtted pööravad üha enam tähelepanu klientidele, kes on valmis operaatorit vahetama.
Following the boom years of 1999 and 2000, the need to exchange terminal equipment (and hence also mobile telephony contracts) will grow further in Germany in the years ahead.
Pärast 1999. ja 2000. aastat, mis olid järsu kasvu aastateks, kasvab järgnevatel aastatel Saksamaal vajadus vahetada välja terminalivarustus (ja seetõttu ka mobiiltelefonsidelepingud).
In 2002 the participants in the German mobile telephony market were as follows (market shares based on numbers of mobile telephone customers): [9]
aastal jagunesid Saksamaa mobiiltelefonside turul osalejad järgmiselt (mobiiltelefoniside kasutajate arvust tulenevad turuosad):: [9]
Subtotal (network operators)
Vahesumma (võrguoperaatorid)
Subtotal (service providers)
Vahesumma (teenuseosutajad)
Total (digital mobile telephony)
Kogusumma (mobiiltelefonside)
The market leaders in second‐generation mobile telephony are T‐Mobile and Vodafone, which also have their own mobile telephony networks.
Teise põlvkonna mobiiltelefonside turu liidriteks on oma mobiiltelefonsidevõrkusid omavad T-Mobile ning Vodafone.
In terms of the number of customers and employees, three mobile telephone operators can be compared to MobilCom.
Rääkides klientide ning töötajate arvust, on MobilComiga võrreldavad kolm mobiiltelefonioperaatorit.
Deutschland, a 100 %-owned subsidiary of mmO2 plc, a former mobile telephony subsidiary of British Telecommunications plc, operates mobile telephony networks and offers mobile telephony services in Germany.
Deutschland, mis on 100 % tütarettevõtteks mmO2 plc-le, mis varemalt oli British Telecommunications plc tütarettevõtteks, käitab Saksamaal mobiiltelefonisidevõrkusid ning pakub mobiiltelefonisideteenuseid.
It employs a staff of 3500.
Tema töötajate arv on 3500.
Debitel is a telecommunications company without its own network infrastructure; it operates as a reseller of telephone minutes and second‐generation mobile‐telephony network functions.
Debitel on telekommunikatsiooniettevõte, millel ei ole oma võrguinfrastruktuuri; ta toimib kui telefoni kõneaja ning teise põlvkonna mobiiltelefonisidevõrgu funktsioonide edasimüüja.
Talkline resells second‐generation mobile telephony services.
Talkline tegeleb teise põlvkonna mobiiltelefonisideteenuste edasimüügiga.
Financial difficulties and restructuring
Finantsraskused ning ümberkorraldused
Although it considerably expanded its turnover in the mobile telephony/service provider sector between 1997 and 2000 as a result of a steep net increase in customers, MobilCom's operating results in that business line steadily declined.
Ehkki aastatel 1997 — 2000 õnnestus MobilComil tänu klientide arvu järsule tõusule kasvatada oma käivet mobiiltelefonsideteenuste valdkonnas, hakkasid tulemused järjepidevalt halvenema.
This was primarily because the costs of acquiring new customers rose at the same time as margins in its existing business fell.
See juhtus eelkõige seetõttu, et samal ajal kui uute klientide saamiskulud tõusid, kahanes äritegevusest saadav tulu.
Added to this was a rise in bad debts, for which significant provision had to be made, particularly in 2001.
Lisaks sellele kasvasid suured võlad, milleks eelkõige 2001. aastal tuli sätestada eritingimused.
Moreover, the external situation in the UMTS field, in particular the development of the market, content products and terminal equipment, was worse than planned and clearly behind schedule.
Lisaks sellele oli UMTSi valdkonna olukord, eelkõige aga turu, toodete ning terminalivarustuse arendamine kehvemas seisus kui kavandatud ning ilmselgelt graafikust maas.
On 13 September 2002, France Télécom announced the end of its partnership with MobilCom AG since it felt that its German partner's independent UMTS activities were no longer profitable.
aasta 13. septembril teatas France Télécom oma koostöö lõppemisest MobilCom AGga, kuna ilmnes, et tema Saksa partneri iseseisev, UMTSga seotud tegevus ei olnud enam tulus.
The complete withdrawal of France Télécom from joint UMTS activities brought an immediate end to all payments for the purpose of financing the UMTS business.
France Télécomi täielik loobumine UMTSga seotud koostööst tähendas UMTSi äri rahastamise kohest peatumist.
At this point, MobilCom had, according to its business report, debts of EUR 7,1 billion plus large current financing requirements to cover further network investments, ordinary organisational expenditure and interest.
Selleks hetkeks oli MobilComil lähtudes tema majandusaruandest 7,1 miljardi euro suurune võlg, millele lisandusid märkimisväärsed võrku investeerimise, organisatsiooni ülalpidamise kulud ning intressid.
Since France Télécom had for months been MobilCom's sole remaining source of financing and since there were no alternative financing options, MobilCom was directly threatened with insolvency.
Kuna France Télécom oli mitmeid kuid olnud MobilComi ainsaks rahastamisallikaks ning kuna alternatiivseid rahastamisvõimalusi ei olnud, seisis MobilCom silmitsi maksujõuetusega.
It enabled the firm to maintain its operations for an initial period.
See võimaldas ettevõttel esialgu oma tegevust jätkata.
This aid is not covered by the present proceedings, having been approved by the Commission by decision of 21 January 2003.
Seda abi, mille komisjon kiitis heaks 2003. aasta 21. jaanuaril, käesolevas menetluses ei käsitleta.
At the same time, MobilCom sought to enforce a compensation claim on the basis of the cooperation agreement with France Télécom.
Samal ajal otsustas MobilCom France Télécomiga sõlmitud koostööleppe alusel esitada viimasele kompensatsiooninõude.
On 22 November 2003 MobilCom AG, MobilCom Holding GmbH, MobilCom Multimedia, France Télécom and Wirefree Services Belgium SA signed the MC Settlement Agreement, which cleared a considerable amount of MobilCom's debts.
aasta 22. novembril kirjutasid MobilCom AG, Mobilcom Holding GmbH, MobilCom Multimedia, France Télécom ning Wirefree Services Belgium S.A. alla MobilComi tulevikku puudutavale leppele (MC arveldusleping), millega tühistati oluline osa MobilComi võlgadest.
The central plank of the Settlement Agreement was France Télécom's assumption of the MobilCom group's UMTS liabilities.
Leppe alustalaks sai MobilComi kontsernile kuuluva UMTSi kohustuste ülevõtmine.
In return, MobilCom waived, in France Télécom's favour, any possible earnings from the sale or use of all UMTS assets, except for a 10 % share.
Vastutasuks loobus MobilCom Télécomi kasuks igasugusest võimalikust UMTSi varade müügist saadavast tulust, välja arvatud oma 10 % osalus.
More specifically, France Télécom took over bank liabilities (EUR 4,692 billion) and supplier credit (around EUR 1,25 billion).
Veelgi täpsemalt võttis France Télécom üle kohustused panga ees (4,692 miljardit eurot) ning tarnekrediidi (umbes 1,25 miljardit eurot).
However, France Télécom's withdrawal from cooperation in the UMTS business not only had an impact on MobilCom's UMTS operations but also made restructuring necessary in other business areas, in particular the loss‐making core business of mobile telephony/service provision.
Sellele vaatamata ei mõjutanud France Télécomi osaluse lõppemine UMTSi valdkonnas negatiivselt mitte ainult MobilComi UMTS-operatsioone, vaid tõstatas vajaduse ümberkorralduste tegemiseks ka teistes tegevusvaldkondades, eriti aga kahjumlikul põhitegevusalal — mobiiltelefonsides ning mobiiltelefonsideteenuste osutamises.
France Télécom had expressly refused, during the negotiations on the settlement, to provide funds for reorganising the mobile telephony/service provider business as well.
France Télécom oli leppe kohta käivate läbirääkimiste ajal ilmselgelt keeldunud mobiiltelefonside ning mobiiltelefonsideteenuste osutamise valdkonna ümberkorraldamise jaoks vahendite eraldamisest.
On 20 September 2002, in order to ensure the additional funding needed to finance the requisite reorganisation measures in this sector, Germany and the Land of Schleswig‐Holstein granted a further 80 % deficiency guarantee for a loan amounting to EUR 112 million.
aasta 20. septembril andsid Saksamaa ning Schleswig-Holsteini liidumaa nimetatud valdkonna jaoks vajalike ümberkorraldamismeetmete rahastamise kindlustamiseks lisa 80 % puudujäägitagatise 112 miljoni euroni küündivale laenule.
Description of the restructuring plan
Ümberkorralduskava kirjeldus
Germany submitted a comprehensive restructuring plan for the MobilCom group which examined the causes of the crisis and set out how long‐term profitability might be restored.
Saksamaa esitas MobilComi kontserni ümberkorraldamise üldise kava, milles toodi välja kriisi põhjused ning moodus, mille abil oleks võimalik taastada kasumlikkus pikas perspektiivis.
According to the plan, the fundamental causes of the continuing economic difficulties of the MobilCom group were to be found in the core business segment of mobile telephony/service provision and the former UMTS business segment.
Lähtuvalt kavast tuli MobilComi kontserni jätkuvate majandusraskuste peamisi põhjusi otsida põhitegevuse, st mobiiltelefonside ning mobiiltelefonsideteenuste osutamise vallast ning endisest UMTS-ärist.
According to the restructuring plan, the external situation in the UMTS sector was worse than planned.
Vastavalt ümberkorralduskavale oli UMTSi valdkonna väline olukord kehvem kui ennustati.
The original profits expected from the UMTS business had to be corrected.
Kasuminäitajaid, mida UMTS-ärist oodati, tuli korrigeerida.
In the end, the trigger for the crisis was France Télécom's withdrawal (which the MobilCom group had not expected) from the expansion of the UMTS business; in view of the considerable finance required to develop the UMTS business, this had threatened the liquidity of the MobilCom group.
Kriisi vallapääsemisel osutus otsustavaks aga France Télécomi loobumine UMTSi valdkonna laienemises osalemisest; võttes arvesse asjaolu, et UMTSi valdkonna arendamine nõudnuks märkimisväärseid rahalisi vahendeid, on selge, et just see muutus MobilComi kontserni likviidsust ähvardavaks.
In the mobile telephony/service provider business segment, the chief cause of the crisis according to the restructuring plan was the exclusive concentration on growth at the expense of profitability.
Mobiiltelefonside ja mobiiltelefonsideteenuste osutamise valdkonnas oli lähtudes ümberkorralduskavast kriisi peamiseks põhjuseks liigne keskendumine kasvule, mis toimus kasumlikkuse arvelt.
In the desire to win customers for the future UMTS business, too much emphasis had been placed in the past on increasing market share.
Soovides võita kliente tulevasele UMTS-le, oldi liialt palju rõhutatud turuosa suurendamist.
Since, in the past, new customers could frequently be gained only at disproportionately high acquisition costs and primarily in cheap price‐ranges and since, at the same time, only small turnovers were generated, gross yield margins were small.
Kuna minevikus oleks uute klientide võitmine olnud võimalik ainult ebaproportsionaalselt suurte kulude abil ning peamiselt odavasse hinnaklassi, ning kuna samas oli käive madal, olid ka kasumimarginaalid väiksed.
In addition, the unsatisfactory payment behaviour of many customers and the consequent provisions for bad debt resulted in significantly high charges.
Lisaks sellele päädisid paljude klientide mitterahuldav maksekäitumine ning suurest võlast johtuvad sätted märkimisväärsete kuludega.
The mobile telephony/service provider business segment recorded continual losses at that time.
Mobiiltelefonside ning — teenuseosutamise valdkond kandis tollel ajal korduvaid kahjusid.
Concentration on the UMTS business also meant that necessary adjustments in the other business segments were neglected.
UMTS-le keskendumine tähendas muu hulgas seda, et teistes ärivaldkondades vajalikud kohandamised jäeti tähelepanu alt välja.
The basis of the strategy for restoring the firm's profitability set out in the restructuring plan was to concentrate strictly on the original core business as a service provider in the mobile telephony sector.
Ümberkorralduskavas toodud strateegia aluseks, mille eesmärgiks oli ettevõtte kasumlikkuse taastamine, oli range keskendumine põhitegevusvaldkonnale, ehk siis mobiiltelefonside valdkonnas teenuse pakkumisele.