natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The reports clearly state that the objective of the regional government and its financial institutions was to preserve jobs, which is not the main aim of a market economy investor.
Aruanded kinnitavad selgelt, et piirkondliku omavalitsuse ja tema finantsasutuste eesmärk oli töökohtade säilitamine, mis ei ole turutingimustes tegutseva investori peamine eesmärk.
Moreover, the reports forecast losses for at least two years and do not analyse any potential quid pro quos for the authorities’ participation, something that would have been a must for any private investor.
Lisaks prognoositi aruannetes kahjumit vähemalt kaheks aastaks ega analüüsitud riigi osaluse võimalikke positiivseid ja negatiivseid tagajärgi – see on asi, mida ükski erainvestor ei oleks tegemata jätnud.
As regards more specifically the TIB participation, the Commission cannot but adhere to its view that it is not in keeping with the private investor principle and that, consequently, it must be regarded as aid.
TIB osaluse puhul jääb komisjon oma seisukoha juurde, et osalus ei ole erainvestori põhimõtte kohane ja seda tuleb järelikult pidada riigiabiks.
The fact that five years later TIB sold its stake to the majority shareholders, Mr G. Raithel and his son, for more than it had itself paid in 1994 does not alter this conclusion.
Asjaolu, et TIB müüs oma osaluse viis aastat hiljem põhiosanikele hr G. Raithelile ja tema pojale kõrgema hinna eest, kui ta ise oli 1994. aastal maksnud, ei muuda komisjoni arvamust.
TIB’s behaviour must be assessed ex ante, taking the potential risks and expected revenues into account.
TIB-i käitumist tuleb hinnata eelneva olukorra põhjal, võttes arvesse võimalikke riske ja loodetavat kasumit.
On the basis of the reports available at that time, those risks were high [24], no measures were taken to address them and no analysis of future revenues was undertaken.
Aruannete põhjal oli risk suur, [24] selle ärahoidmiseks ei võetud meetmeid ja tulevase kasumi analüüse ei tehtud.
What is more, the profit actually made by TIB was small.
Peale selle oli TIB-i tegelik kasum väike.
Contrary to what Germany maintains, the terms of the TIB participation are not comparable to the terms offered by the private investor, Mr Raithel.
Vastupidiselt Saksamaa väitele ei saa TIB-i osaluse tingimusi võrrelda erainvestor hr Raithelile pakutud tingimustega.
Raithel allegedly invested DEM 2,055 million in the company.
Väidetavalt investeeris hr Raithel ettevõttesse 2,055 miljonit Saksa marka.
However, only DEM 0,055 million came out of his own pocket.
Samal ajal tuli ainult 0,055 miljonit marka temalt endalt.
The remaining DEM 2 million came from state resources in the form of two loans granted to Raithel (measures 16 and 17).
Ülejäänud kaks miljonit marka saadi riigilt hr Raithelile antud kahe laenuna (16. ja 17. meede).
Moreover, one of the loans (measure 16) was included in a Federal Government guarantee to the granting Deutsche Ausgleichsbank, while the other (measure 17) was secured by a first mortgage on Kahla II’s land [25].
Peale selle oli ühe laenu (16. meede) katteks liiduvalitsuse garantii laenu andnud pangale Deutsche Ausgleichsbank ja teise (17. meede) tagatiseks oli Kahla II kinnisvarale seatud esimese järjekoha hüpoteek.
TIB, on the other hand, made available to the company DEM 1,975 million of its own resources in the form of a holding.
Teisest küljest andis TIB omavahendite arvelt ettevõttele 1,975 miljonit Saksa marka osaluse vormis.
This amount constituted capital which in the event of insolvency would be treated as junior ranking.
Nimetatud summa oli kapital, mida ettevõtte maksejõuetuse korral oleks käsitatud teisejärgulisena.
The risk assumed by TIB is therefore much higher than that assumed by the private investor.
Seega võttis TIB endale erainvestorist tunduvalt suurema riski.
As will be explained in paragraph 111, Mr Raithel was entitled, furthermore, to withdraw from the agreement if the TIB participation and/or other measures did not materialise, whereas TIB did not have that right.
Punktis 111 selgitatakse, et hr Raithelil oli õigus lepingust taganeda, kui TIB-i osalus või muud meetmed ei oleks realiseerunud, samal ajal kui TIB-il sellist õigust ei olnud.
The TIB participation is therefore not in keeping with the private investor principle.
Seega ei ole TIB-i osalus kooskõlas erainvestori põhimõttega.
As regards the remaining measures taken by Germany, in view of the particular situation of the company and of the fact that it operated in a market suffering from structural overcapacity, a market economy investor would have granted financial support only under conditions which reflected those facts.
Võttes arvesse ettevõtte olukorda ja asjaolu, et ettevõte tegutses struktuurilise ületootmisega turul, oleks Saksamaa võetud muude meetmete puhul turutingimustes tegutsev investor andnud abi ainult nendel tingimustel, mis oleks kajastanud nimetatud asjaolusid.
The Commission will first analyse the loans granted by TIB and state-owned banks.
Kõigepealt analüüsib komisjon TIB-i ja riigiosalusega pankade antud laene.
These loans are summarised in Table 10.
Nimetatud laenude ülevaade on tabelis 10.
Reference rate
Viitintress
6 million
6 miljonit
0,2 million
0,2 miljonit
Federal Government guarantee
Liiduvalitsuse garantii
1,8 million
1,8 miljonit
mortgage on real estate for DEM 1,8 million; secondary mortgage on real estate for DEM 20 million
Kinnisvarale seatud esimese järjekoha hüpoteek 1,8 miljonit Saksa marka; kinnisvarale seatud teise järjekoha hüpoteek 20 miljonit Saksa marka
2 million
2 miljonit
mortgage on real estate for DEM 1,8 million, 2nd and 3rd mortgages for DEM 20 million, cession of machinery and rights over third parties, cession of stock, cession of claims against customers, 90 % guarantee from Land of Thuringia
Kinnisvarale seatud teise järjekoha hüpoteek 1,8 miljonit Saksa marka, teise ja kolmanda järjekoha hüpoteek 20 miljonit Saksa marka, mis sisaldab masinate ja kolmandate isikute üle olevate õiguste loovutamist, laos olevate kaupade loovutamist, klientide vastu esitatud nõuete loovutamist, 90% Tüüringi liidumaa garantiid
1 million
1 miljonit
As measure 18
Vt 18. meede
1,73 million
1,73 miljonit
3,45 million
3,45 miljonit
Table 10 proves that the public financial institutions did not behave like market economy investors.
Tabelist 10 selgub, et avalik-õiguslikud finantsasutused ei käitunud turutingimustes tegutseva investorina.
Specifically, as regards the shareholder loan from TIB (measure 12), it is noted that the agreed rate of interest was 12 % but that the amount of interest was capped at 50 % of annual profits.
Eriti TIB-le antud osanikulaenu (12. meede) puhul märgitakse, et kokkulepitud intressimäär oli 12%, kuid intressisumma oli piiratud 50%-ga aastakasumist.
The reports had already pointed out that Kahla II would not generate any profits during at least the first two years, which is what in fact happened.
Aruandes juba juhiti tähelepanu sellele, et Kahla II ei oleks teeninud kasumit vähemalt kahel esimesel aastal ja nii ka juhtus.
No increased interest rate was agreed to compensate for the years for which interest payments were improbable.
Jäeti kokku leppimata suurendatud intressimäärad, et saada kompensatsiooni aastate eest, millal intressimaksete tasumine oli ebatõenäoline.
Consequently, TIB knowingly granted a shareholder loan which did not give it any additional voting rights, without demanding any security and at 0 % interest for at least two years.
Järelikult andis TIB lisahääli saamata ja tagatisi nõudmata teadlikult osanikulaenu, mille intress oli vähemalt kaks aastat 0%.
No risk premium was agreed to offset the risks forecast in the report on the basis of which the shareholder loan (and the holding) was agreed.
Kokku ei lepitud riskipreemiat, mis oleks tasakaalustanud riske, mida prognoositi aruandes, mille põhjal otsustati osanikulaenu andmine (ja osalus).
As regards the remaining loans, the table shows they were all granted below the reference interest rate.
Ülejäänud laenude kohta selgub tabelist, et nimetatud laenud anti viiteintressist madalama intressimääraga.
Moreover, when security was provided, it either came from the public authorities or the same assets were used repeatedly to secure all loans.
Tagatise olemasolu korral andis selle riik või kasutati kõikide laenude tagatisena korduvalt samasid varasid.
These assets were not independently valued, so their actual value is uncertain.
Nimetatud varade sõltumatut hindamist ei toimunud, seega ei ole nende tegelik väärtus selge.
It must also be remembered that they were financed with state support.
Samuti ei tohi unustada, et tagatisi rahastati riigiabist.
The guarantee agreement provided that a subsidiary guarantee amounting to DEM 0,7 million should be given by Mr G. Raithel, unless it could be proved that he had given a personal guarantee for the equity loan (measure 16).
Tagatislepingus on sätestatud, et iga kuni 0,7 miljoni Saksa marga suurune lisatagatis on seatud hr Raitheli kasuks, välja arvatud juhul, kui suudetakse tõestada, et ta andis omakapitalilaenule (16. meede) isikliku tagatise.
The loan agreement for measure 16 does not mention any provision of a personal guarantee, but refers to a Federal Government guarantee.
meetme laenulepingus ei ole isiklikku tagatist nimetatud, viidatakse vaid liiduvalitsuse garantiile.
The Commission was never informed that such a DEM 0,7 million guarantee was ever given.
Komisjonile jäeti nimetatud 0,7 miljoni Saksa marga suurusest tagatisest teatamata.
Rather, according to the Commission’s information, the loan was secured by a Federal Government guarantee and not by a personal guarantee.
Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt tagati laen liiduvalitsuse garantiiga, mitte isikliku tagatisega.
Even if it had been given, it would rank lower than every other security and would cover only a very small part of the potentially high risk of non-payment.
Isegi kui isiklik tagatis oleks antud, oleks selle tähtsus kõikidest teistest garantiidest väiksem ja hõlmaks ainult väikest osa küllalt suurest riskist, et laen jäetakse tagasi maksmata.
In view of the above, the Commission can only conclude that the public banks and institutions did not act like market economy operators.
Ülalnimetatut arvestades saab komisjon ainult järeldada, et riigipangad ja -asutused ei käitunud turutingimustes tegutsevate ettevõtjatena.
Moreover, as regards the loans under measures 16-22, Germany itself describes them as aid [28], albeit of the existing variety.
16.–22. meetme raames antud laenude puhul kirjeldab Saksamaa neid riigiabina, [28] kuigi olemasoleva riigiabina.
The Commission shares Germany’s view that they constitute aid.
Komisjon jagab Saksamaa seisukohta, et nimetatud meetmed olid riigiabi.
As regards their classification as existing aid, this issue will be analysed in the sections that follow.
Nende liigitamist olemasolevaks riigiabiks analüüsitakse järgmistes osades.
Regarding the grants (measures 15, 24-29 and 31-32), the Commission considers that a market economy investor would not have granted non-reimbursable subsidies.
Toetuste puhul (15., 24.-29. ja 31.-32. meede) leiab komisjon, et turutingimustes tegutsev investor ei oleks andnud tagastamatut toetust.
Germany has not contested this point.
Saksamaa ei ole seda seisukohta vaidlustanud.
Finally, as regards the 90 % state guarantees (measures 13, 14, 23 and 30), Germany itself accepts that they constitute aid.
Saksamaa möönab, et 90% riigi garantiid (13., 14., 23. ja 30. meede) on riigiabi.
In view of the related high risk and the lack of an appropriate risk premium, the Commission fully shares this view.
Komisjon jagab seda seisukohta täielikult, arvestades, et risk on suur ja puudub sobiv riskipreemia.
This will be examined in Section D.
Lähemalt vaadetakse nimetatud küsimust jaos D.
In view of the above, the Commission cannot conclude that the public financial institutions offered support to Kahla II under conditions comparable to those of a market economy investor.
Ülaltoodut arvestades ei saa komisjon nõustuda, et avalik-õiguslikud finantsasutused pakkusid Kahla II-le toetust turutingimustes tegutseva investoriga võrreldavatel tingimustel.
Consequently, all Germany’s measures are still regarded as aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Järelikult peetakse kõiki Saksamaa meetmed ikkagi riigiabiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
Company in difficulty
Raskustes ettevõte
Kahla II is an Auffanglösung, this is, a new set-up which has taken over the assets of a bankrupt company.
Kahla II on Auffanglösung, s.t uus ettevõte, mis on üle võtnud pankrotis oleva ettevõtte varad.
Although they are newly created companies, Auffanglösungen, a peculiar eastern German creation, can be regarded as companies in difficulty.
Kuigi Auffanglösung on uus ettevõte, võib seda Ida-Saksamaale iseloomulikku äriühingu tüüpi pidada raskustes olevaks ettevõtteks.
The reason for this is that these shell companies take over the assets of a company which has gone bankrupt and continue their business, usually without undergoing any acceptable restructuring.
Selle põhjus on, et Auffanggesellschaft võtab üle pankrotti läinud ettevõtja varad ja jätkab selle tegevust suuremate ümberkorraldusteta.
Auffanglösungen therefore “inherit” a number of structural deficiencies and need substantial changes if they are to operate in a market economy.
Seega saab Auffanglösung kaasa mitu struktuurilist puudujääki, mida tuleb oluliselt muuta, et ettevõte suudaks tegutseda turumajanduse tingimustes.
Among these changes are investments to replace and update old plant and machinery, changes in the company’s structure (traditionally large conglomerates operating under a planned economy), personnel reduction (eastern German conglomerates usually operated with an excessively large workforce), a new product orientation, marketing, etc. In addition, the confidence of customers, suppliers and credit institutions needs to be regained since the Auffanggesellschaft is the successor to a failed company.
Tuleb investeerida vanade seadmete ja masinate väljavahetamisse, muuta ettevõtte struktuuri (tavaliselt on sellised ettevõtted plaanimajanduse tingimustes tegutsenud suured konglomeraadid), vähendada töötajate arvu (Ida-Saksamaa konglomeraadid kasutasid tavaliselt väga palju tööjõudu), ümber korraldada tootmine ja turundus jne. Lisaks tuleb tagasi võita tarbijate, tarnijate ja krediidiasutuste usaldus, sest Auffanggesellschaft on ebaõnnestunud tegevusega ettevõtte järglane.
In this sense they are not comparable to other newly created companies.
Seega ei saa neid ettevõtteid võrrelda teiste uute ettevõtetega.
The adjustment usually takes place through a restructuring involving, in most cases, state aid.
Tegevust kohandatakse tavaliselt ümberkorralduste abil, mis enamasti hõlmavad ka riigiabi.
Taking the specific situation of the former eastern Germany into account, the Commission has adopted a flexible, generous approach allowing Auffanglösungen to benefit from restructuring aid until the end of 1999.
Endise Ida-Saksamaa eripära arvestades kasutas komisjon paindlikku ja suuremeelset lähenemisviisi, mis võimaldas Auffanglösung-tüüpi ettevõtetel kasutada ümberkorraldamise abi kuni 1999. aasta lõpuni.
This approach is codified in footnote 10 of the restructuring aid guidelines [29].
Sellist lähenemisviisi on selgitatud ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste joonealuses märkuses 10.
In view of their specific situation, Auffanggesellschaften form an exception to the rule that newly created companies are ineligible for rescue and restructuring aid under the restructuring aid guidelines.
[29]Auffanggesellschaft-tüüpi ettevõtete eriolukorda arvestades kohaldatakse nende puhul erandit reeglist, mis sätestab, et uutele ettevõtetele ei saa anda raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks määratud riigiabi ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste kohaselt.
In separate proceedings [30], Germany expressly stated in letters dated 5 March and 6 May 1999 that Kahla II was a company in difficulty.
Eraldi menetlustes [30] teatas Saksamaa 5. märtsi 1999. aasta kirjas ja 6. mai 1999. aasta kirjas sõnaselgelt, et Kahla II oli raskustes äriühing.
However, two years later, in a letter dated 26 September 2001, Germany contradicted its earlier statements, asserting that Kahla II had never been in difficulty.
Vastupidiselt oma varasematele väidetele kinnitas Saksamaa kaks aastat hiljem, 26. septembri 2001. aasta kirjas, et Kahla II ei ole kunagi raskustes olnud.
In the context of these proceedings, Germany considers that Kahla II cannot be regarded as a firm in difficulty as not all the conditions of the restructuring aid guidelines are met.
Nimetatud menetluste põhjal leiab Saksamaa, et Kahla II ei saa pidada raskustes olevaks äriühinguks, sest ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste kõik tingimused ei ole täidetud.
The Commission would point out that the restructuring aid guidelines do not give a precise definition of a company in difficulty, but instead mention typical symptoms.
Komisjon soovib tähelepanu juhtida asjaolule, et ümberkorraldamiseks antava riigiabi suunistes ei ole täpselt määratletud, milline ettevõte on raskustes äriühing, kirjeldatud on vaid sellise äriühingu tüüpilisi tunnuseid.
Effectively some of the indicators set out in the restructuring guidelines are not envisaged for Auffanglösungen since, as start-ups, the past cannot be looked into.
Tegelikult ei kehti mõned ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste tunnused Auffanglösung-tüüpi ettevõtete puhul, sest alustavate ettevõtetena ei saa arvesse võtta nende minevikku.
Consequently, at the time of their creation they do not suffer from deteriorating profitability, increasing losses, diminishing turnover, growing inventories, declining cash flow, rising interest charges, etc. The Commission here recalls that Auffanglösungen are the exception to the rule that under the restructuring aid guidelines newly created companies cannot be considered firms in difficulty and therefore are not eligible for restructuring aid.
Järelikult ei saa neil asutamise ajal olla vähenevat kasumlikkust, suurenevat kahjumit, vähenevat käivet, kasvavat laoseisu, kahanevat rahakäivet, suurenevaid intressinõudeid jne. Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et Auffanglösung on erand reeglist, mis sätestab, et ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste kohaselt ei saa alles asutatud ettevõtet pidada raskustes olevaks äriühinguks ja seega ei ole neil õigust saada ümberkorraldamise riigiabi.
On the other hand, other indicators do apply to Auffanglösungen, particularly low net asset value.
Teisest küljest aga kehtivad Auffanglösung-tüüpi ettevõtete puhul muud tunnused, eriti varade madal puhasväärtus.
In the case of Kahla II, the Commission would point out that it is the successor to a bankrupt company and is therefore likely to have lost the confidence of a number of customers, suppliers and financial institutions.
Kahla II puhul juhib komisjon tähelepanu asjaolule, et Kahla II võttis üle pankrotis oleva ettevõtte ja seetõttu tõenäoliselt kaotanud paljude tarbijate, tarnijate ning finantsasutuste usalduse.
Even the acquisition of assets was thus dependent on state support.
Seega sõltus isegi varade ülevõtmine riigi toetusest.
The contract for the sale of Kahla I’s assets stipulated that the new investor, Mr G. Raithel, was entitled to withdraw from the contract if the financing, including as it did various state measures (such as the TIB participation and state loans), was not assured [34].
Kahla I varade müügilepingus on sätestatud, et uuel investoril hr G. Raithelil on õigus lepingust taganeda, kui ei ole tagatud mitmesugused riigiabimeetmed (näiteks TIB-i osalus ja riigilt saadavad laenud) ja muu rahastamine.
Moreover, Kahla II took over the assets of Kahla I, which never underwent a successful restructuring, a fact which led to its bankruptcy.
Peale selle võttis Kahla II varad üle Kahla I-lt, mille ümberkorraldamine ebaõnnestus ja mis seetõttu pankrotistus.
Ex post it is clear that structural difficulties were passed on as Kahla II received no private financing without state support.
Tagantjärele on selge, et struktuuriraskused jätkusid, sest Kahla II ei saanud erafinantseeringuid riigi toetuseta.
Another indicator is the excessive size of the workforce.
Veel üks tunnus on arvuka tööjõu kasutamine.
As the state support granted to Auffanglösungen is usually conditional on the safeguarding of jobs, this implies that during a certain period they endure the additional handicap of preserving a certain number of jobs.
Tavaliselt antakse Auffanglösung-tüüpi ettevõtetele riigiabi töökohtade säilitamise tingimusel, mis tähendab, et kindla arvu töökohtade säilitamise kohustus takistab teatud aja jooksul nende ettevõtete arendamist.
As evidenced by the reports referred to in paragraph 91, the main aim of the regional government was to preserve jobs.
Nagu punktis 19 nimetatud aruannetest nähtub, oli piirkondliku omavalitsuse peaeesmärk töökohtade säilitamine.
In the years that followed, Kahla II reduced the number of its employees, from which it can be deduced that it started off with too many.
Järgnevatel aastatel vähendas Kahla II töötajate arvu, mis kinnitab, et alustati liiga paljude töötajatega.
Moreover, since Auffanglösungen are forced to restructure in order to be able to operate in a market economy, losses are incurred and cash flow does not increase during the first few years and the necessary investment translates into substantial debts and high interest rates.
Auffanglösung-tüüpi ettevõtted on sunnitud tegema ümberkorraldusi tegutsemiseks turumajanduse tingimustes, seetõttu kannavad nad esimestel aastatel kahjusid, nende rahakäive ei suurene ja investeeringud kuluvad suurte võlgade ning kõrgete intressimäärade tasumiseks.
This, again, was the case with Kahla II.
Nii juhtus ka Kahla II-ga.
Although Germany has never characterised the process undergone by Kahla II as a restructuring of a firm in difficulty, the Commission notes that both reports, that of November 1993 and that of January 1994, proposed a restructuring as being necessary to restore the company’s viability.
Kuigi Saksamaa ei ole kunagi muudatusi Kahla II-s kirjeldanud raskustes oleva äriühingu ümberkorraldamisena, märgib komisjon, et mõlemas aruandes, nii 1993. aasta novembri kui ka 1994. aasta jaanuari aruandes, tehti ettepanek kasutada ettevõtte elujõulisuse taastamiseks ümberkorraldamise riigiabi.
Moreover, a report by Project Management Eschbach (PME) submitted by Germany in connection with another proceeding [35] described Kahla II as a company undergoing a restructuring process which would not be completed before the end of 1996 [36]].
Lisaks kirjeldati Project Management Eschbachi (PME) koostatud aruandes, mille Saksamaa esitas ühe teise menetluse tõttu, [35] Kahla II ettevõttena, kus toimuvad ümberkorraldused, mis ei jõua lõpule enne 1996. aasta lõppu.
In the Commission’s view, such a process is not typical of a healthy firm.
Komisjoni arvates ei iseloomusta see tüüpilist heas seisukorras olevat ettevõtet.
Germany also considers that the losses which Kahla II incurred during the first few years were due only to the application of a special depreciation scheme (measure 33).
Samuti leiab Saksamaa, et kahjumi, mida Kahla II kandis esimestel aastatel, põhjustas erikulum (33 meede).
The Commission takes the view, however, that, while it may be true that higher losses were incurred owing to the application of this depreciation scheme, without state support the company would certainly have incurred much higher losses and would probably have been driven out of the market.
Komisjon aga arvab, et kuigi nimetatud erikulum võis kahjumit tõepoolest suurendada, oleks ettevõte riigi abita kandnud veelgi suuremat kahju ja tõenäoliselt turult välja tõrjutud.
It should be noted that the 1993 and 1994 reports supplied by Germany regarded state support as essential to the company’s survival and to the restoration of viability.
Tuleks märkida, et Saksamaa esitatud 1993. ja 1994. aasta aruannetes peeti riigiabi ettevõtte ellujäämiseks ja selle elujõu taastamiseks esmatähtsaks.