natgillin/translations-raw huggingface dataset:
No differences were found between the product concerned exported from Belarus, Korea and Taiwan to the Community and the product produced and sold on the domestic market in Korea and Taiwan.
Valgevenest, Koreast ja Taiwanist ühendusse eksporditava vaatlusaluse toote ning Koreas ja Taiwanis toodetud ja sealsel siseturul müüdava toote vahel ei tuvastatud mingeid erinevusi.
Indeed, these products have the same basic physical and chemical characteristics and uses.
Nimetatud toodetel on ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning kasutusviisid.
The exporting producer from Belarus claimed that the products it exports to the Community do not resemble those produced and sold in the Community and, therefore, cannot be considered to be like products.
Valgevene eksportiv tootja väitis, et tema poolt ühendusse eksporditavad tooted ei sarnane ühenduses toodetavate ja müüdavate toodetega ning seetõttu ei saa neid lugeda samasugusteks toodeteks.
This claim was based on alleged quality differences and alleged differences in uses between the products exported to the Community by this exporting producer and comparable models produced by the Community producers.
Nimetatud väide tugines kõnealuse eksportiva tootja poolt ühendusse eksporditavate toodete ja ühenduse tootjate poolt toodetavate võrreldavate toodete vahelisel väidetaval kvaliteedierinevusel ja kasutusviiside erinevusel.
However, the investigation showed that the products manufactured by the Community producers and sold on the Community market have the same basic physical characteristics and uses when compared to those exported to the Community from the exporting producer concerned.
Uurimine näitas aga, et kõnealuse eksportiva tootja poolt ühendusse eksporditavate toodetega võrreldes on ühenduse tootjate poolt valmistatavatel ja ühenduse turul müüdavatel toodetel samad füüsikalised põhiomadused ja kasutusviisid.
In conclusion, the product exported to the Community from Belarus, Korea and Taiwan, the product produced and sold domestically in Korea and Taiwan as well as the one manufactured and sold in the Community by the Community producers were found to have the same basic physical and technical characteristics as well as the same uses and are therefore considered as like products within the meaning of Article 1(4) of the basic Regulation.
Kokkuvõtteks leiti, et Valgevenest, Koreast ja Taiwanist ühendusse eksporditaval tootel, Koreas ja Taiwanis toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval tootel ning ühenduse tootjate poolt valmistatud ja ühenduses müüdaval tootel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja kasutusviisid ning seetõttu loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.
General methodology
Üldine metoodika
The general methodology set out hereinafter has been applied to all exporting producers in Korea, Taiwan and, taking into account the notion of an analogue country, also for the exporting producer in Belarus.
Allpool kirjeldatud üldist metoodikat on kasutatud kõikide Korea ja Taiwani eksportivate tootjate ning võrdlusmaa määratlust arvesse võttes ka Valgevene eksportiva tootja puhul.
The presentation of the findings on dumping for each of the countries concerned therefore only describes what is specific for each exporting country.
Järelduste esitamisel iga kõnealuse riigi dumpingu kohta kirjeldatakse seepärast üksnes selle eksportiva riigi iseärasusi.
In accordance with Article 2(2) of the basic Regulation, the Commission first examined whether the domestic sales of the like product to independent customers by each exporting producer were representative, i.e. whether the total volume of such sales was equal to or greater than 5 % of the total volume of the corresponding export sales to the Community.
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas iga eksportiva tootja poolt sõltumatutele klientidele müüdava samasuguse toote omamaine müük on tüüpiline, s.t kas sellise müügi kogumaht on vähemalt 5 % vastava ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust.
The Commission subsequently identified those types of the like product sold domestically by the companies having overall representative sales which were identical or directly comparable to the types sold for export to the Community.
Järgnevalt määras komisjon kindlaks need tüüpilise üldläbimüügiga äriühingute poolt siseturul müüdavad samasuguse toote liigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse eksportimiseks müüdavate liikidega.
Additionally and for each product type sold by the exporting producer on the domestic market, which was found to be directly comparable with the type sold for export to the Community, it was established whether domestic sales were sufficiently representative for the purposes of Article 2(2) of the basic Regulation.
Lisaks tuvastati iga eksportiva tootja poolt siseturul müüdava tooteliigi puhul, mis leiti olevat ühendusse eksportimiseks müüdava tooteliigiga otseselt võrreldav, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline.
Domestic sales of a particular product type were considered as sufficiently representative when the total domestic sales volume of that type during the IP represented 5 % or more of the total sales volume of the comparable product type exported to the Community.
Antud tooteliigi omamaist müüki loeti piisavalt tüüpiliseks, kui kõnealuse liigi müügi kogumaht siseturul moodustas uurimisperioodi vältel vähemalt 5 % ühendusse eksporditava võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
The Commission subsequently examined whether the domestic sales of each company could be considered as being made in the ordinary course of trade pursuant to Article 2(4) of the basic Regulation.
Järgnevalt uuris komisjon, kas iga äriühingu omamaist müüki võib vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 käsitleda tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuva müügina.
This was done by establishing the proportion of profitable domestic sales to independent customers, of each exported product type: (a) for those product types where more than 80 % by volume of sales on the domestic market were not below unit costs, and where the weighted average sales price was equal to or higher than the unit cost, normal value, by product type, was calculated as the weighted average of all domestic sales prices of the type in question; (b) for those product types where at least 10 %, but no more than 80 %, by volume of sales on the domestic market were not below unit costs, normal value, by product type, was calculated as the weighted average of domestic sales prices which were found to be equal to or above unit costs only, of the type in question; (c) for those product types where less than 10 %, by volume of sales, on the domestic market, were not below unit costs, it was considered that the product type concerned was not sold in the ordinary course of trade.
Selleks määrati iga eksporditava tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa müügist moodustas tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele: a) tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist vähemalt 80 % toimus vähemalt ühikuhinnaga ja mille kaalutud keskmine müügihind oli vähemalt samaväärne ühikuhinnaga, arvutati iga tooteliigi normaalväärtus kogu kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena; b) tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist vähemalt 10 %, kuid mitte rohkem kui 80 % toimus vähemalt ühikuhinnaga, arvutati iga tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi üksnes selliste omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, mis olid ühikuhinnaga vähemalt võrdsed; c) tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist alla 10 % toimus vähemalt ühikuhinnaga, ei käsitletud kõnealuse tooteliigi müüki tavapärase kaubandustegevuse raames toimuva müügina.
For sales of product types not made in the ordinary course of trade, as well as for product types which were not sold in representative quantities on the domestic market, normal value had to be constructed.
Tooteliikide puhul, mille müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse raames, samuti tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, tuli kasutada arvestuslikku normaalväärtust.
To construct normal value pursuant to Article 2(3) of the basic Regulation, the selling, general and administrative (SG&A) expenses incurred and the weighted average profit realised by each of the co-operating exporting producers concerned on domestic sales of the like product, in the ordinary course of trade, during the investigation period, was added to their own average cost of production during the investigation period.
Arvestusliku normaalväärtuse leidmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 liideti iga asjaomase koostööd teinud eksportiva tootja uurimisperioodi jooksul kantud keskmistele tootmiskuludele selle tootja müügi-, üld- ja halduskulud ning samasuguse toote omamaisest müügist tavapärase kaubandustegevuse raames uurimisperioodi jooksul saadud kaalutud keskmine kasum.
Where necessary, the costs of production and SG&A expenses reported were adjusted, before being used in the ordinary course of trade test and in constructing normal values.
Vajadusel korrigeeriti esitatud tootmiskulude ning müügi-, üld- ja halduskulude andmeid, enne kui neid kasutati tavapärase kaubandustegevuse hindamiseks ja normaalväärtuste leidmiseks.
In all cases where the product concerned was exported to independent customers in the Community, the export price was established in accordance with Article 2(8) of the basic Regulation, namely on the basis of export prices actually paid or payable.
Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, nimelt tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate ekspordihindade põhjal.
In the case where sales were made via a related importer, the export price was constructed on the basis of the resale price to independent customers in accordance with Article 2(9) of the basic Regulation.
Kui müük toimus sidusimportija vahendusel, määrati arvestuslik ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 sõltumatutele klientidele edasimüümise hinna põhjal.
Adjustments were made in the resale price to the first independent buyer in the Community for all costs including duties and taxes, incurred between importation and resale, in order to establish a reliable export price at ex-works level.
Usaldusväärse ekspordihinna määramiseks tehasehinna tasandil korrigeeriti ühenduse esimesele sõltumatule ostjale edasimüümise hinda kõikide importimise ja edasimüügi vahelisel perioodil kantud kulude, sealhulgas tolli- ja muude maksude suhtes.
These costs were freight, handling, loading, insurance and ancillary expenses, as well as SG&A expenses incurred by the related importer.
Nimetatud kulude hulka kuulusid veo-, käitlemis-, laadimis-, kindlustus- ja lisakulud, samuti sidusimportija poolsed müügi-, üld- ja halduskulud.
The resale price was further adjusted for a reasonable profit margin which was found in the investigation to have been attained by independent importers of the product concerned.
Täiendavalt lisati edasimüügihinnale mõistlik kasumimarginaal, mille vaatlusaluse toote sõltumatud importijad uurimise kohaselt olid saavutanud.
The comparison between normal value and export price was made on an ex-works basis.
Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus viidi läbi tehasehinna alusel.
For the purpose of ensuring a fair comparison between the normal value and the export price, due allowance in the form of adjustments was made for differences affecting prices and price comparability in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation.
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimise näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi.
Appropriate adjustments were granted in all cases where they were found to be reasonable, accurate and supported by verified evidence.
Asjakohased korrigeerimised tehti kõigil juhtudel, kus need leiti olevat mõistlikud, täpsed ja kontrollitud tõendusmaterjalile tuginevad.
According to Article 2(11) of the basic Regulation, for each co-operating exporting producer, the weighted average normal value was compared with the weighted average export price.
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga koostööd teinud eksportiva tootja puhul kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga.
Since Belarus is a non-market economy within the meaning of Article 2(7) of the basic Regulation, normal value had to be based on information obtained in an appropriate market economy third country in which the product was produced and marketed.
Kuna Valgevene on algmääruse artikli 2 lõike 7 tähenduses mitteturumajanduslik riik, tuli normaalväärtuse leidmisel võtta aluseks sellisest kolmandast turumajanduslikust riigist pärinevad andmed, kus kõnealust toodet valmistati ja turustati.
In the notice of initiation of the investigation, the United States of America (USA) was envisaged as the appropriate analogue country for the purpose of establishing normal value for Belarus.
Valgevene puhul peeti uurimise algatamisteates normaalväärtuse leidmiseks sobivaks võrdlusmaaks Ameerika Ühendriike (edaspidi “USA”).
The sole exporting producer in Belarus, JSC ‘Mogilevkhimvolokno’, and the government of Belarus objected to this proposal and suggested the use of Taiwan.
Valgevene ainus eksportiv tootja JSC “Mogilevkhimvolokno” ja Valgevene valitsus olid selle ettepaneku vastu ning soovitasid selle asemel kasutada Taiwani.
The relevant arguments put forward were:
Nad esitasid järgmised asjakohased väited:
the fact that Taiwanese exporters were alleged to be dumping is irrelevant for the purpose of choosing a suitable analogue country;
asjaolu, et Taiwani eksportijad väidetavalt kasutasid dumpingut, ei ole sobiva võrdlusmaa valimisel olulise tähtsusega;
the complainants have related companies with extensive production facilities in the USA and it would not be appropriate to base the normal value on the information provided by these related companies;
kaebuse esitajatel on USAs ulatuslike tootmisüksustega sidusettevõtted ning seetõttu poleks asjakohane tugineda normaalväärtuse leidmisel nende sidusettevõtete poolt esitatud andmetele;
the similarity of economic development level of the countries, production volumes and end products between Taiwan, on the one hand, and Belarus, unlike the situation in the USA; and
Taiwani ja Valgevene majandusliku arengu taseme, tootmismahtude ja lõpptoodete sarnasus, erinevalt võrdlusest USAga;
Taiwan was selected as an analogue country for Belarus in previous investigations concerning textile products and is subject to the same investigation.
Taiwan oli Valgevene puhul võrdlusmaaks valitud ka eelnevate tekstiiltooteid käsitlevate uurimiste käigus ning Taiwani suhtes teostatakse sama uurimist.
The Commission contacted all known producers of polyester high tenacity filament yarn in the USA.
Komisjon võttis ühendust kõigi teadaolevate eriti tugeva polüesterfilamentlõnga tootjatega USAs.
However, in spite of considerable efforts made by the Commission, co-operation was not obtained from any of these companies within the extended time limits set for this purpose.
Vaatamata komisjoni märkimisväärsetele jõupingutustele ei saavutatud siiski koostööd ühegi kõnealuse äriühinguga selleks ettenähtud pikendatud tähtaja jooksul.
Consequently, the Commission did not consider it appropriate anymore to consider the USA as an analogue country for this investigation.
Seepärast ei pidanud komisjon enam asjakohaseks käsitleda kõnealuse uurimise käigus USAd võrdlusmaana.
The Commission, taking into account the time limits of the investigation and the lack of co-operation from the USA, then investigated whether one of the exporting countries subject to the investigation (Korea or Taiwan) would qualify as a possible market economy third country for the purpose of establishing normal value for Belarus.
Võttes arvesse uurimise tähtaega ja USA-poolse koostöö puudumist, uuris komisjon järgmisena, kas üks eksportivatest riikidest, mille suhtes kõnealust uurimist teostati (Korea või Taiwan), võiks olla sobiv kolmas turumajanduslik riik, mida saaks kasutada Valgevene puhul normaalväärtuse leidmiseks.
Both countries would qualify because of similarity of development level and production volumes.
Arengutaseme ja tootmismahtude sarnasuse põhjal oleks saanud mõlemat riiki sobivaks pidada.
However, between Korea and Taiwan, Korea was found to qualify most, as there was a higher degree of comparability of end products between Belarus and Korea than between Belarus and Taiwan.
Korea leiti olevat siiski kõige sobivam, kuna lõpptoodete võrreldavuse aste Valgevene ja Korea vahel oli kõrgem kui Valgevene ja Taiwani vahel.
It is also to be noted that there are more operators involved in the production and sales of the product concerned in Korea than in Taiwan and that the Korean market of the product concerned is more representative than the Taiwanese one both in total value and total quantities.
Samuti tuleb märkida, et vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga tegeleb Koreas rohkem äriühinguid kui Taiwanis ning vaatlusaluse toote turg Koreas on nii koguväärtuse kui kogumahtude osas tüüpilisem kui Taiwanis.
On this basis, in accordance with Article 2(7) of the basic Regulation, the Commission decided to use Korea as an analogue country.
Sellele tuginedes otsustas komisjon vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 kasutada võrdlusmaana Koread.
Following the choice of Korea as an analogue country, normal value was calculated on the basis of the data verified at the premises of the Korean exporting producers which co-operated fully with the investigation.
Pärast Korea valimist võrdlusmaaks arvutati normaalväärtus uurimise käigus täiel määral koostööd teinud Korea eksportivate tootjate tööruumides kontrollitud andmete põhjal.
Normal value was based on prices paid or payable on the domestic market of Korea for comparable product types, if these were found to be made in representative quantities and in the ordinary course of trade.
Normaalväärtus määrati kindlaks Korea siseturul võrreldavate tooteliikide eest makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel, kui leiti, et neid tooteliike oli valmistatud tüüpilises koguses ja tavapärase kaubandustegevuse raames.
This was the case for a number of exported product types.
Kõnealustele tingimustele vastasid mitmed eksporditud tooteliigid.
For the other exported product types, which were either not made in the ordinary course of trade in Korea or not sold in representative quantities by the Korean producers on their domestic market, constructed normal values were used.
Muude eksporditud tooteliikide puhul, mida kas ei valmistatud Koreas tavapärase kaubandustegevuse raames või ei müüdud Korea tootjate poolt sealsel siseturul tüüpilises koguses, kasutati arvestuslikke normaalväärtusi.
Normal value was constructed on the basis set out in recital 22 above.
Arvestuslik normaalväärtus määrati kindlaks põhjenduses 22 kirjeldatud viisil.
As the quantity and value of the export sales reported by the sole exporting producer in Belarus, JSC ‘Mogilevkhimvolokno’, could be reconciled with Eurostat data regarding the overall imports of the product concerned from Belarus, it was considered appropriate to use the reported export sales of this sole exporting producer even though this information was not verified on-spot.
Kuna Valgevene ainsa eksportiva tootja JSC “Mogilevkhimvolokno” esitatud andmed eksportmüügi mahu ja väärtuse kohta leiti olevat vastavuses Eurostati andmetega vaatlusaluse toote koguimpordi kohta Valgevenest, peeti asjakohaseks kasutada nimetatud ainsa eksportiva tootja esitatud andmeid eksportmüügi kohta, olgugi et neid andmeid kohapeal ei kontrollitud.
All export sales of JSC ‘Mogilevkhimvolokno’ were made directly to independent customers in the Community.
JSC “Mogilevkhimvolokno” kogu eksportmüük toimus otse ühenduse sõltumatutele klientidele.
The export price was therefore established in accordance with Article 2(8) of the basic Regulation, on the basis of the prices actually paid or payable.
Seetõttu määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade põhjal.
In order to ensure a fair comparison, account was taken, in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation, of differences in factors which affect price comparability.
Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse erinevusi hindade võrreldavust mõjutavate tegurite osas.
Allowances for differences in transport costs, freight and insurance costs, handling, loading and ancillary costs, import charges and indirect taxes, credit costs, after-sales costs, commissions, discounts and rebates were granted where applicable and justified.
Arvestati erinevusi transpordikuludes, veo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, impordimaksudes ja kaudsetes maksudes, krediidikuludes, müügijärgsetes kuludes, komisjonitasudes, allahindlustes ja hinnavähendites, kui need olid asjakohased ja õigustatud.
JSC ‘Mogilevkhimvolokno’ claimed that, if its products, in spite of the arguments mentioned in recital 14 above, were to be considered like products, an adjustment would be appropriate due to the alleged differences in quality and uses.
JSC “Mogilevkhimvolokno” väitis, et kui tema tooteid käsitleti põhjenduses 14 toodud argumentidele vaatamata samasuguste toodetena, oleks asjakohane viia läbi korrigeerimine väidetavate erinevuste tõttu toodete kvaliteedis ja kasutusviisides.
As this claim was not substantiated, it had to be rejected.
Kuna selle väite kinnituseks ei esitatud tõendeid, tuli see tagasi lükata.
As provided by Article 2(11) of the basic Regulation, the adjusted weighted average normal value established for each product type in the analogue country was compared with the adjusted weighted average export prices of each corresponding product type of the product concerned originating in Belarus.
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi võrdlusmaa iga tooteliigi korrigeeritud kaalutud keskmist normaalväärtust Valgevenest pärit vaatlusaluse toote iga vastava tooteliigi korrigeeritud kaalutud keskmiste ekspordihindadega.
On the basis of this comparison, a zero dumping margin was found in respect of exports from Belarus to the Community.
Selle võrdluse alusel saadi Valgevenest ühendusse eksportimise dumpingumarginaaliks null.
The co-operating exporter in Belarus accounted for the totality of the production and the exports of the product concerned from Belarus.
Kõnealuse koostööd teinud Valgevene eksportija arvele langes vaatlusaluse toote kogutoodang ja kogueksport Valgevenest.
Therefore, the country wide dumping margin was also found to be zero.
Seetõttu saadi ka üleriigiliseks dumpingumarginaaliks null.
In view of the countrywide zero dumping margin, it has been concluded that the investigation should be terminated without the adoption of measures with regard to imports originating in Belarus, in accordance with Article 9(3) of the basic Regulation.
Üleriigilist nullväärtusega dumpingumarginaali arvestades on jõutud järeldusele, et vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3 tuleks uurimine lõpetada Valgevenest pärit toote impordi suhtes meetmeid vastu võtmata.
For certain product types sold for export to the Community by all three investigated companies, domestic sales were found to have been made in representative quantities and in the ordinary course of trade.
Kõigi kolme uuritud äriühingu poolt ühendusse eksportimiseks müüdud teatavate tooteliikide puhul leiti, et omamaine müük oli toimunud tüüpilistes kogustes ja tavapärase kaubandustegevuse raames.
Normal value for these product types was based on the actual prices paid or payable, by independent customers in the domestic market of Korea, during the investigation period, in accordance with Article 2(1) of the basic Regulation.
Nende tooteliikide puhul põhines normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 uurimisperioodi jooksul sõltumatute klientide poolt Korea siseturul tegelikult makstud või maksmisele kuuluvatel hindadel.