natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To ensure that wage developments contribute to macroeconomic stability and growth and to increase adaptability Member States should encourage the right framework conditions for wage-bargaining systems, while fully respecting the role of the social partners, with a view to promote nominal wage and labour cost developments consistent with price stability and the trend in productivity over the medium term, taking into account differences across skills and local labour market conditions.
Tagamaks, et palgatõus/palkade areng aitab kaasa makromajandusliku stabiilsuse ja kiirema majanduskasvu saavutamisele ning kohanemisvõime tõstmisele, peaksid liikmesriigid kujundama õige raamistiku palgaläbirääkimiste jaoks, täiel määral austades tööturu osapoolte õigusi, et edendada hindade stabiilsusega kooskõlas olevat nominaalset palkade ja tööjõukulutuste arengut ning keskpika ajavahemiku tootlikkust, võttes arvesse erinevusi töötajate kvalifikatsiooni ja kohalikel tööturgudel valitsevate tingimuste vahel.
See also integrated guideline ‘Ensure employment-friendly labour cost developments and wage-setting mechanisms’ (No 22).
Vt ka kompleksne suunis “Tagada tööhõivet soodustav tööjõukulutuste kasv ja palkade kujunemise mehhanismid” (nr 22).
Promote coherent macroeconomic, structural and employment policies
Edendada sidusaid makromajandus-, struktuuri- ja tööhõivepoliitikaid
The role of sound macroeconomic policies is to provide conditions conducive to employment creation and growth.
Usaldusväärse makromajanduspoliitika roll on töökohtade loomist ja majanduskasvu soodustavate tingimuste loomine.
Structural reforms, consistent with sound fiscal positions in the short and medium term, are essential to increase productivity and employment in the medium term, thus leading to the full realisation and strengthening of growth potential.
Struktuurireformid, mis on kooskõlas usaldusväärse fiskaalseisundiga lühikeses ja keskpikas perspektiivis, on keskse tähtsusega keskpika perioodi tootlikkuse ja tööhõive suurendamisel, võimaldades kasvupotentsiaali täielikku realiseerimist ning tugevdamist.
They also contribute to fiscal sustainability, macroeconomic stability and resilience to shocks.
Samuti aitavad nad kaasa fiskaalsele jätkusuutlikkusele ja makromajanduslikule stabiilsusele ning suurendavad vastupanuvõimet šokkide suhtes.
At the same time, appropriate macroeconomic policies are key towards reaping the full benefits of structural reforms in terms of growth and employment.
Samal ajal on struktuurireformidest majanduskasvu ja tööhõive suurendamise seisukohalt täie kasu saamiseks määrava tähtsusega asjakohane makromajanduspoliitika.
A key feature of Member States’ overall economic strategy is to ensure that they have a consistent set of structural policies that support the macroeconomic framework and vice versa.
Liikmesriikide üldise majandusstrateegia oluline element on tagada struktuuripoliitika põhimõtete järjepidev kogum, mis toetab makromajanduslikku raamistikku ja vastupidi.
In particular, market reforms need to improve the overall adaptability and adjustment capacity of economies in response to changes in cyclical economic conditions and also longer term trends such as globalisation and technology.
Turgude reformimisega tuleb eelkõige parandada majanduse üldist paindlikkust ja kohanemisvõimet majandustingimuste tsükliliste muutustega ning ka pikemaajaliste suundumustega, nagu globaliseerumise ja tehnilise progressiga.
In this regard, an effort towards reforms of tax and benefit systems should be pursued in order to make work pay and avoid any possible disincentive for labour market participation.
Seoses sellega tuleks teha jõupingutusi maksu- ja sotsiaalhüvitiste süsteemide reformimiseks, et muuta töö tasuvaks ja vältida negatiivseid stiimuleid tööturul osalemise osas.
Guideline No 5.
Suunis nr 5.
To promote greater coherence between macroeconomic, structural and employment policies, Member States should pursue labour and product markets reforms that at the same time increases the growth potential and support the macroeconomic framework by increasing flexibility, factor mobility and adjustment capacity in labour and product markets in response to globalisation, technological advances, demand shift, and cyclical changes.
Et edendada makromajanduspoliitika, struktuuripoliitika ja tööhõivepoliitika vahelist sidusust, peaksid liikmesriigid töö- ja kaubaturul läbi viima reforme, mis suurendavad kasvupotentsiaali ja samas toetavad makromajanduslikku raamistikku paindlikkuse, liikuvuse suurendamise ning kohanemisvõime abil töö- ja kaubaturul, et kohanduda globaliseerumise, tehnoloogilise arengu, nõudluse muutuse ja tsükliliste muutustega.
In particular, Member States should renew impetus in tax and benefit reforms to improve incentives and to make work pay; increase adaptability of labour markets combining employment flexibility and security; and improve employability by investing in human capital.
Eelkõige peaksid liikmesriigid andma uue hoo maksu- ja sotsiaalhüvitiste süsteemide reformile, et muuta stiimulid mõjusamaks ning töötamine tasuvaks; suurendama tööturgude kohanemisvõimet, ühendades tööhõive paindlikkuse ja kindlustatuse; ning parandada inimkapitali investeerides töötajate konkurentsivõimet.
See also integrated guideline ‘Promote flexibility combined with employment security and reduce labour market segmentation, having due regard to the role of the social partners’ (No 21 and No 19).
Vt ka kompleksne suunis “Tööturu osapoolte rolli vajalikul määral arvesse võttes edendada paindlikkust koos töösuhete püsivusega ning vähendada tööturu killustatust” (nr 21 ja 19).
Ensuring a dynamic and well-functioning euro area
Dünaamilise ja hästitoimiva eurotsooni tagamine
The need to achieve higher growth and employment is particularly acute in the euro area given its recent subdued economic performance and its low level of potential growth of around 2 % (Commission estimates).
Vajadus tagada kiirem majanduskasv ja suurem tööhõive on eriti terav eurotsoonis, kuna selle majandustulemused olid oodatust kehvemad ja kasvupotentsiaal oli madal, komisjoni hinnangul umbes 2 %.
In its last spring forecast, the Commission revised downwards its prevision for 2005 at a 1,6 % growth in the euro zone.
Komisjon vähendas viimases kevadises prognoosis 2005. aastaks oodatavat eurotsooni majanduskasvu 1,6 %ni.
Economic divergence may increase in the euro zone, in terms of growth, internal demand and inflation pressures.
Eurotsoonis võivad majanduskasvu, sisenõudluse ja inflatsioonisurve osas suureneda majanduslikud lahknevused.
The deceleration of economic growth in the euro area in the second half of last year can be attributed to both external factors, high and volatile oil prices, slowing global trade growth and the appreciation of the euro, as well as internal rigidities.
Majanduskasvu aeglustumine eurotsoonis möödunud aasta teisel poolel võis tuleneda nii välistest teguritest – kõrged ja kõikuvad naftahinnad, rahvusvahelise kaubanduse aeglustuv kasv ja euro kallinemine – kui ka tsoonisisesest jäikusest.
On the external side, adverse oil price developments and persisting global imbalances continue to represent non-negligible downside risks.
Olulisteks langusriskideks välistegurite seas on nafta hinna negatiivsed arengud ja jätkuv ülemaailmne tasakaalustamatus.
Domestic demand has been particularly muted in the euro area, with both private consumption and investment significantly below that of the EU-25 as a whole in 2004.
Sisenõudlus on eriti allasurutud eurotsoonis, kus nii eratarbimine kui investeerimine olid 2004. aastal märkimisväärselt väiksemad kui EL-25-s tervikuna.
Muted private consumption seems to be rooted in continuing concerns regarding in particular employment prospects (with unemployment continuing to be around 9 %) as well as income prospects in the medium term.
Eratarbimise vaibumine paistab olevat põhjustatud pidevast murest tööväljavaadete pärast (töötuse määr on jätkuvalt umbes 9 %) ning keskpikas perspektiivis oodatavate sissetulekute pärast.
The level of confidence and the lack of sustained improvement on the consumption side have continued to weight on investment.
Usaldusväärsuse tase ja tarbimise jätkusuutliku paranemise puudumine mõjutasid jätkuvalt ka investeerimist.
The challenge for the euro area is to ensure the realisation of current growth potential and even more to raise its growth potential over time.
Eurotsooni ees seisev peamine ülesanne on tagada olemasoleva kasvupotentsiaali realiseerumine ning aja jooksul kasvupotentsiaali koguni suurendada.
This is best achieved through growth and stability orientated macroeconomic policies and comprehensive structural reforms.
Seda saab kõige paremini saavutada kasvule ja stabiilsusele suunatud makromajanduspoliitika ning terviklike struktuurireformide abil.
Both are also particularly salient for euro area and ERM2 Member States as they have an important impact on their capacity to adequately adjust to shocks with an asymmetric impact and therefore on the economic resilience of the euro area as a whole.
Mõlemad on eriti vajalikud eurotsooni ja ERM2 liikmesriikides, kuna neil on suur mõju riikide võimele piisavalt kohaneda asümmeetrilise mõjuga majanduslangustega ning nad mõjutavad seetõttu eurotsooni majanduslikku paindlikkust tervikuna.
Furthermore, the economic performance of, and policies pursued by, individual euro area Member States affect common goods such as the euro’s exchange rate, interest rates price stability and the cohesion of the euro area.
Lisaks mõjutavad üksikute eurotsooni liikmesriikide majandustulemused ja nende majanduspoliitika ühiseid väärtusi nagu euro vahetuskurss, intressimäärad, hindade stabiilsus ja eurotsooni ühtsus.
All this implies a need for effective policy coordination, both in the EU and in the euro area, to improve growth potential and performance.
See kõik viitab sellele, et kasvupotentsiaali ja majandustulemuste parandamiseks on nii kogu Euroopa Liidus kui eurotsoonis vaja majanduspoliitika tõhusat kooskõlastamist.
The absence of national interest and exchange rate policies implies also an increased need to achieve and maintain sound budget positions over the cycle which provide sufficient budgetary margin to absorb the impact of cyclical fluctuations or economic shocks with an asymmetric impact.
Riikliku intressipoliitika ja vahetuskursipoliitika puudumine tingib ühtlasi ka suurema vajaduse püsiva eelarveseisundi saavutamise ja säilitamise järele tsükli jooksul, mis jätaks piisava eelarvevaru asümmeetrilise mõjuga majanduslanguste või tsükliliste muutuste toime neutraliseerimiseks.
Structural policies that foster the smooth adjustment of prices and wages are essential to ensure that euro area Member States have the capacity to rapidly adjust to shocks (such as the current oil price shock) and to help to avoid unwarranted inflationary developments.
Struktuuripoliitika, mis soodustab hindade ja palkade sujuvat kohandamist, on oluline selleks, et eurotsooni liikmesriigid oleksid võimelised tõrgetega (nt praegune naftahindade tõus) kiiresti kohanema ning et aidata vältida inflatsiooni ootamatuid arenguid.
Policies that increase the responsiveness of labour markets, through encouraging widespread labour participation, occupational and geographical mobility and the setting of wages, together with appropriate product market reforms, are particularly important in this respect.
Seepärast on eriti oluline poliitika, mis koos kaasnevate asjakohaste kaubaturureformidega parandaks tööturgude reageerimisvõimet laialdase tööturul osalemise, töötajate tööalase ja geograafilise liikuvuse ja palkade kindlaksmääramise kaudu.
In the short run, the policy mix in the euro area needs to support economic recovery while at the same time safeguarding long-term sustainability and stability.
Lähitulevikus peab eurotsooni poliitika hakkama soodustama majanduslikku taastumist ja samas kindlustama pikaajalise jätkusuutlikkuse ja stabiilsuse.
At the current juncture, it is important that the policy mix underpins confidence among consumers and investors, which also implies remaining committed to medium-term stability.
Praeguses faasis on oluline, et poliitika paneks aluse usalduse suurenemisele tarbijate ja investorite hulgas, mis tähendab samuti ka keskpika perioodi stabiilsuse säilitamist.
Budgetary policy has to ensure a fiscal position consistent with the need to prepare for the impact of ageing populations on the one hand and to accomplish a composition of public expenditure and revenues that fosters economic growth on the others.
Eelarvepoliitika peab tagama fiskaalseisundi, mis on ühelt poolt kooskõlas vajadusega valmistuda ette rahvastiku vananemisega kaasnevateks mõjudeks ja teiselt poolt aitab saavutada riiklike kulutuste ja tulude kooslust, mis soodustab majanduskasvu.
To contribute to international economic stability and better represent its economic interests, it is critical for the euro area to play its full role in international monetary and economic policy cooperation.
Et aidata kaasa rahvusvahelise majandusliku stabiilsuse saavutamisele ja paremini esindada oma majandushuve, on eurotsoonil möödapääsmatult vaja täita kõiki oma ülesandeid rahvusvahelises rahandus- ja majanduspoliitikaalases koostöös.
Whilst a stable Eurogroup Presidency will help to coordinate euro area members’ positions, the external representation of the euro area has to be improved, on the basis of the framework of the Vienna agreement of 11 and 12 December 1998, so that the euro area can take a leading strategic role in the development of the global economic system.
Kuigi eurorühma pideva eesistujafunktsiooni loomine aitab koordineerida eurotsooni liikmesriikide seisukohti, tuleb 11.–12. detsembri 1998. aasta Viini kokkuleppe raamistiku alusel parandada eurotsooni välist esindatust, et eurotsoon saaks asuda täitma juhtivat strateegilist osa maailma majandussüsteemi arengus.
SECTION B
B JAGU
MICROECONOMIC REFORMS TO RAISE EUROPE’S GROWTH POTENTIAL
EUROOPA KASVUPOTENTSIAALI SUURENDAMISELE SUUNATUD MIKROMAJANDUSLIKUD REFORMID
Structural reforms are essential to increase the EU’s growth potential and support macroeconomic stability, because they increase the efficiency and adaptability of the European economy.
Struktuurireformid on ELi kasvupotentsiaali suurendamiseks ja makromajandusliku stabiilsuse toetamiseks väga olulised, kuna need suurendavad Euroopa majanduse tõhusust ja kohanemisvõimet.
Productivity gains are fuelled by competition, investment and innovation.
Tootlikkuse kasvule sillutavad teed konkurents, investeeringud ja innovatsioon.
Raising Europe’s growth potential requires making progress in both job creation and productivity growth.
Euroopa kasvupotentsiaali tõstmine nõuab edasiminekut nii töökohtade loomises kui ka tootlikkuse kasvus.
Since the mid-1990s, productivity growth in the EU has slowed down markedly.
Alates 1990. aastate keskpaigast on tootlikkuse kasv ELis tugevasti aeglustunud.
Part of this slowdown comes from increased employment of low-skilled workers.
Aeglustumise üheks põhjuseks on vähese kvalifikatsiooniga inimeste suurenenud hulk töötajate seas.
However, reversing this trend in productivity is a major challenge facing the Union, especially in the light of its ageing population.
Selle suundumuse muutmine on üks Euroopa Liidu peamisi väljakutseid, eelkõige elanikkonna vananemist silmas pidades.
Population ageing alone is estimated to reduce by nearly half the current rate of potential growth.
Ainuüksi elanikkonna vananemine vähendab praegust kasvupotentsiaali hinnanguliselt umbes poole võrra.
An acceleration of productivity growth and increasing hours worked are thus indispensable to maintain and increase future living standards, and ensure a high level of social protection.
Tootlikkuse kasvu kiirendamine ja töötundide arvu suurendamine on niisiis vältimatu, et tulevikus elatustaset säilitada ja tõsta ning tagada sotsiaalkaitse kõrge tase.
Knowledge and innovation — engines of sustainable growth
Teadmised ja innovatsioon – säästva majanduskasvu mootorid
Knowledge accumulated through investment in R & D, innovation and education, is a key driver of long-run growth.
Pikaajalise majanduskasvu oluliseks käivitajaks on teadmised, mis saadakse teadus- ja arendustegevusse investeerimise teel, innovatsioon ja haridus.
Policies aimed at increasing investment in knowledge and strengthening the innovation capacity of the EU economy are at the heart of the Lisbon strategy for growth and employment.
Teadmistesse investeerimisele ja ELi majanduse innovatsioonisuutlikkuse suurendamisele suunatud poliitika moodustab Lissaboni kasvu- ja tööhõivestrateegia tuuma.
This is why national and regional programmes will be increasingly targeted on investments in these fields in accordance with the Lisbon objectives.
Seetõttu on riiklikud ja piirkondlikud programmid vastavalt Lissaboni eesmärkidele üha enam suunatud neisse valdkondadesse investeerimisele.
Increase and improve investment in R & D, with a view to establishing the European Knowledge Area
Suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, pidades silmas Euroopa teadmiste ruumi loomist
R & D affects economic growth through various channels: first, it can contribute to the creation of new markets or production processes; second, it can lead to incremental improvements in already existing products and production processes; and third, it increases the capacity of a country to absorb new technologies.
Teadus- ja arendustegevus mõjutab majanduskasvu mitmel viisil: esiteks võib see kaasa aidata uute turgude või uute tootmisprotsesside loomisele, teiseks võib see viia täiendavate paranduste tegemiseni olemasolevates toodetes ja tootmisprotsessides ning kolmandaks tõstab see riigi võimet rakendada uusi tehnoloogiaid.
The EU is currently spending around 2 % of GDP on R & D (although ranging from below 0,5 % to above 4 % of GDP across Member States), barely up from the level at the time of the launch of the Lisbon strategy.
EL kulutab praegu oma SKTst teadus- ja arendustegevusele umbes 2 % (kuigi see liikmesriigiti varieerub 0,5 %st kuni 4 %ni), seega mitte rohkem kui Lissaboni strateegia käivitamise ajal.
Moreover, only around 55 % of research spending in the EU is financed by the business sector.
Lisaks rahastab ettevõtlussektor ELis teadus- ja arendustegevusele tehtavaid kulutusi üksnes umbes 55 % ulatuses.
Low levels of private R & D investments are identified as one of the main explanation for the EU/US innovation gap.
Eraettevõtjate vähene investeerimine teadus- ja arendustegevusse on üheks ELi ja USA vahelise innovatsioonilõhe peamiseks põhjuseks.
More rapid progress towards meeting the collective EU target of raising research investment to 3 % of GDP is needed.
Areng ELi ühise eesmärgi, milleks on teadusuuringutesse investeerimise suurendamine 3 %ni SKTst, saavutamise suunas peab kiirenema.
Member States are invited to report on their R & D expenditure targets for 2008 and 2010 and the measures to achieve these in their national Lisbon programmes.
Liikmesriike kutsutakse üles andma aru oma 2008. ja 2010. aastaks seatud eesmärkidest teadus- ja arendustegevuse kulutuste alal ning meetmetest, mille abil neid eesmärke oma riiklike Lissaboni programmide raames kavatsetakse saavutada.
The main challenge is to put in place framework conditions, instruments and incentives for companies to invest in research.
Peamine väljakutse on luua ettevõtetele raamtingimused, vahendid ja stiimulid teadusuuringutesse investeerimiseks.
Public research expenditure must be made more effective and the links between public research and the private sector have to be improved.
Riiklikke teaduskulutusi tuleb tõhustada ja riiklikult finantseeritava teadustöö seoseid erasektoriga parandada.
Poles and networks of excellence should be strengthened, better overall use should be made of public support mechanisms to boost private sector innovation, and a better leverage effect of public investments and a modernised management of research institutions and universities should be ensured.
Tippkeskusi ja nende võrgustikke tuleks tugevdada ning erasektori innovatsiooni edendamiseks tuleks tõhusamalt kasutada riiklikke toetusmehhanisme ning tagada tuleks riiklike investeeringute parem võimendav mõju ning teadusasutuste ja ülikoolide ajakohastatud juhtimine.
It is also essential to ensure that companies operate in a competitive environment since competition provides an important incentive to private spending on innovation.
Samuti on väga oluline tagada, et ettevõtted tegutsevad konkurentsi tingimustes, kuna konkurents stimuleerib suurel määral erasektoris kulutuste tegemist innovatsioonile.
In addition, a determined effort must be made to increase the number and quality of researchers active in Europe, in particular by attracting more students into scientific, technical and engineering disciplines, and enhancing the career development and the transnational and intersectoral mobility of researchers, and reducing barriers to mobility of researchers and students.
Lisaks tuleb teha sihikindlaid pingutusi Euroopas tegutsevate teadlaste arvu ja kvalifikatsiooni suurendamise nimel, eelkõige soodustades tudengite siirdumist loodusteaduste, tehnika ja inseneriteaduse aladele, parandades edutamisvõimalusi, teadlaste rahvus- ja sektorivahelist liikuvust ning vähendades teadlaste ja tudengite liikuvust takistavaid asjaolusid.
The international dimension of R & D should be strengthened in terms of joint financing, development of a more critical mass at the EU level in critical areas requiring large funds and through reducing barriers to mobility of researchers and students.
Teadus- ja arendustegevuse rahvusvahelist mõõdet tuleb tugevdada, rakendades ühist rahastamist, stimuleerides ELi tasandil suuri rahalisi vahendeid nõudvate valdkondade piisavat arendamist ning vähendades teadlaste ja tudengite liikuvust takistavaid asjaolusid.
Guideline No 7.
Suunis nr 7.
Facilitate innovation
Edendada innovatsiooni
The dynamism of the European economy is crucially dependent on its innovative capacity.
Euroopa majanduse dünaamilisus on otsustaval määral seotud innovatsioonisuutlikkusega.
The economic framework conditions for innovation need to be in place.
Tuleb luua innovatsiooni jaoks vajalikud majanduslikud raamtingimused.
This implies well-functioning financial and product markets as well as efficient and affordable means to enforce intellectual property rights.
See tähendab hästitoimivaid finants- ja kaubaturgusid ning tõhusaid ja sobiva hinnaga vahendeid intellektuaalomandi õiguste jõustamiseks.
Innovations are often introduced to the market by new enterprises, which may meet particular difficulties in obtaining finance.
Uuendusi toovad sageli turule uued ettevõtted, kellel võivad rahastamise leidmisel tekkida teatavad raskused.
Measures to encourage the creation and growth of innovative enterprises, including improving access to finance, should therefore enhance innovative activity.
Uuendusmeelsete ettevõtete loomist ja kasvu ergutavate meetmete võtmine, sealhulgas juurdepääsu hõlbustamine rahastamisele peaks seetõttu uuendustegevust hoogustama.
Technology diffusion, and policies to better integrate national innovation and education systems, can be fostered by the development of innovation poles and networks as well as by innovation support services targeted at SMEs.
Tehnoloogiate levikut ning riikliku innovatsioonitegevuse ja haridussüsteemide parema integreerimise meetmeid saab edendada innovatsioonikeskuste ja nende võrgustike arendamisega, samuti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele mõeldud innovatsiooni tugiteenuste pakkumisega.
Knowledge transfer via researcher mobility, foreign direct investment (FDI) or imported technology is particularly beneficial for lagging countries and regions.
Teadmistesiire teadlaste liikumise tulemusel, välismaised otseinvesteeringud või tehnoloogiate import on eriti kasulikud mahajäänud riikidele ja piirkondadele.
Guideline No 8.
Suunis nr 8.