natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Consequently, this compatibility assessment concerns the period from 1 January 2002 until such time as the current system is applied.
Järelikult puudutab ühisturuga vastavuse uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni hetkeni, millal praegune süsteem enam ei kehti.
In order for a measure to be considered as State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty, four criteria have to be simultaneously fulfilled.
Et meedet saaks käsitleda riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, peavad täidetud olema neli tingimust.
The measure must favour certain undertakings, it must be selective, it must be funded through State resources and it must affect trade between Member States.
Meede peab soodustama teatud ettevõtjaid, peab olema valikuline, peab olema rahastatud riigi ressurssidest ja peab mõjutama liikmesriikide vahelist kaubandust.
In its assessment of whether the measure provides the beneficiaries with an advantage, the Commission has to compare companies in a comparable legal and factual situation [13].
Uurides küsimust, kas meede annab abisaajatele eelise, peab komisjon võrdlema faktiliselt ja juriidiliselt võrreldavates olukordades olevaid ettevõtteid.
Thus, the Commission cannot assess the position of the Swedish manufacturing industry vis-à-vis any other European manufacturing industry, but has to assess the advantage of the Swedish manufacturing industry compared to the situation of other companies in Sweden.
Järelikult ei saa komisjon hinnata Rootsi töötleva tööstuse olukorda võrreldes teiste Euroopa riikide töötleva tööstuse olukorraga, vaid peab hindama Rootsi töötleva tööstuse sektori ettevõtete eeliseid võrreldes teiste Rootsi ettevõtetega.
In this respect, the fact that the measure discharges companies, in the manufacturing sector, of a cost that they would otherwise have to bear, provides the undertakings with an advantage compared to other sectors in the Swedish industry.
Selles suhtes annab asjaolu, et meede vabastab töötleva tööstuse sektori ettevõtted kulust, mida need muidu peaksid kandma, neile ettevõtetele eelise võrreldes teiste Rootsi tööstussektoritega.
By granting a tax exemption only to certain undertakings, the measure favours them in comparison to other undertakings, which has the potential to distort competition.
Kohaldades maksuvabastust ainult teatavatele ettevõtetele, annab meede neile eelise teiste ettevõtete ees, mis võib viia konkurentsi kahjustamiseni.
The exemption is restricted to undertakings in the manufacturing sector (NACE Rev. 1 Sections C and D).
Maksuvabastus piirdub Rootsi töötleva tööstuse ettevõtetega (NACE Rev. 1, jaod C ja D).
It has been established by the European Court of Justice [14], that ‘neither the large number of eligible undertakings nor the diversity and size of the sectors to which those undertakings belong provide any grounds for concluding that a State initiative constitutes a general measure’.
Euroopa Ühenduste Kohus leidis, [14] et “ei kasusaavate ettevõtete suur arv ega sektorite, kuhu need ettevõtted kuuluvad, mitmekesisus või tähtsus ei võimalda käsitleda riigi algatust üldise majanduspoliitilise meetmena”.
The Confederation of Swedish Enterprises refers to the fact the Commission has, in decisions concerning aid N 255/1996 and NN 72/A/2000, approved the Swedish CO2 tax scheme as being a general measure.
Rootsi Ettevõtete Konföderatsioon kinnitab, et otsustes N 255/1996 ja NN 72/A/2000 tunnistas Euroopa Komisjon Rootsi süsinikdioksiidimaksu süsteemi üldmeetmeks.
This is not correct, in the first-mentioned decision the CO2 tax scheme is found to constitute compatible State aid.
See väide ei ole õige. Esimeses otsuses käsitletakse CO2 maksusüsteemi ühisturuga kokkusobiva riigiabina.
The second decision concerns a prolongation of the same scheme and is approved under the same provisions.
Teine otsus on seotud sama süsteemi pikendamisega, mida kiideti heaks samade sätete alusel.
On the contrary, it is constant practice of the Commission [15], confirmed by the European Courts’ case-law [16], to regard exemptions for the energy intensive industry or for a given sector of the economy as being selective measures.
Erinevalt sellest on komisjoni pideva praktika [15] jooksul, mida kinnitab Euroopa Kohtu praktika, [16] käsitletud suurte energiatarbijate või kindla majandussektori maksusoodustusi valikulise meetmena.
Thus, the Commission concludes that the tax exemption is selective.
Komisjon leiab seega, et kõnealune maksuvabastus kujutab endast valikulist meedet.
The Commission finds that the selectivity of the measure is not justified by the logic of the system as it is not consistent with the internal logic of the tax.
Komisjoni hinnangul ei ole meetme valikulisus süsteemi loogika poolt õigustatud, võttes arvesse, et see ei ühildu maksu sisemise loogikaga.
On the contrary, the exemption is a clear deviation from the overall structure and functioning of the tax.
Hoopis vastupidi, maksusoodustus eristub selgelt üldstruktuurist ja maksu toimimismehhanismist.
The objective of the tax is to steer undertakings to take energy saving measures.
Maksu eesmärk on õhutada ettevõtteid võtma meetmeid, mis võimaldaks energiasäästu.
Even if the undertakings concerned already take energy reduction measures to a large extent in order to reduce their energy costs, it cannot be said that the energy taxation has no additional steering effect.
Isegi kui kõnealused ettevõtted rakendavad juba olulisi meetmeid oma energiatarbimise vähendamiseks, et vähendada kulutusi, on energiamaksul siiski täiendav positiivne mõju.
Energy consumption is in general technology-dependent and, thus, only fixed in the short term.
Energiatarbimine sõltub üldiselt tehnoloogiast ning seda saab kindlaks määrata vaid lühiajaliselt.
In the long term, inter alia, through technological progress and innovation, it is normally possible to achieve further efficiency gains.
Pikemas perspektiivis on üldiselt võimalik tõsta efektiivsust teisiti, eelkõige tänu tehnoloogilisele progressile ja innovatsioonile.
In this respect, as energy consumption by all sectors is equally damaging to the environment, any exemption from an energy tax for undertakings in the manufacturing industry, which by definition are also polluters, cannot be in the logic of the system.
Selles suhtes ei vasta süsteemi loogikale töötleva tööstuse sektori ettevõtete vabastamine energiamaksust, sest määratluselt on nad ise samuti saastajad, võttes arvesse, et energiatarbimisest tekkinud keskkonnakahju on ühesugune hoolimata sellest, millise majandussektoriga on tegemist.
The measure is imputable to the State and financed by State resources as the State accepts a loss of tax revenue.
Meede on riigi vastutusalas ja seda rahastatakse riigi ressurssidest, kuna viimane on nõustunud maksutulude vähenemisega.
The Commission does not agree with the Confederation of Swedish Enterprise, in that there is no loss of tax revenue due to the fact that the electricity and CO2 taxes actually paid have increased.
Komisjon ei jaga Rootsi Ettevõtete Konföderatsiooni seisukohta, et maksutulud ei vähenenud, kuna kasvasid tegelikult makstavad elektri ja süsinikdioksiidimaksud.
On the contrary, an increase in the tax rate leads to a higher loss of tax revenue caused by the exemption.
Vastupidi, maksumäära suurendamine toob maksuvabastuse puhul kaasa veelgi suurema kahju.
At least some beneficiaries are engaged in sectors where trade between Member States takes place.
Vähemalt mõned kasusaajad tegutsevad sektorites, kus toimub kaubavahetus liikmesriikidega.
Therefore the measure is liable to affect trade and distort competition.
Seega võib meede mõjutada kaubandust ja kahjustada konkurentsi.
By way of conclusion, the Commission finds that the measure constitutes State aid under Article 87(1) of the EC Treaty.
Kokkuvõttes leiab komisjon, et meetme näol on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
Compatibility of the aid
Abi kokkusobivus ühisturuga
Firstly, the CO2 tax is not levied on the electricity consumption.
Esiteks, süsinikdioksiidimaksu ei kohaldata elektritarbimisele.
Secondly, as 90 % of the electricity in Sweden is produced from nuclear and hydropower plants, the electricity tax does not have the same steering effect on CO2 emissions as the CO2 tax.
Teiseks, kuna 9 % Rootsi elektrienergiast on toodetud tuuma- ja hüdroelektrijaamades, ei ole elektrimaksul CO2 väljalaske osas samasugust mõju kui süsinikdioksiidimaksul.
Thus, the electricity tax has to be assessed separately.
Järelikult tuleb elektrimaksu hinnata eraldi.
Until 31 December 2001, the scheme constituted existing State aid within the meaning of Article 1(b)(i) of the procedural Regulation.
Kuni 2001. aasta 31. detsembrini kujutas abikava endast olemasolevat abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkti i tähenduses.
However, according to point 77 of the Guidelines and because of Sweden’s acceptance of the appropriate measures, all existing State aid for environmental protection should have been brought into line with the Guidelines before 1 January 2002.
Kuid vastavalt suuniste punktile 77 ja kuna Rootsi nõustus vajalike meetmetega, oleks tulnud kõik olemasolevad keskkonnakaitset soodustavad riigiabid viia suunistega vastavusse enne 1. jaanuari 2002.
The Swedish Government argues that a reasonable time was needed to implement a new energy tax system which is compatible with the Guidelines.
Rootsi valitsus rõhutab, et suunistega kokkusobiva uue energiamaksukava kohaldamiseks on vajalik mõistlik tähtaeg.
Firstly, two and a half years have passed between the deadline for bringing the scheme into line with the Guidelines and the entering into force of a revised energy tax system.
Esiteks, kaks ja pool aastat on jäänud abikavade suuniste vastuvõtmise tähtaja ja energiamaksu ülevaadatud süsteemi jõustumise vahele.
Although the Commission recognises that energy taxation is of a complex nature, it considers that the period of two and a half years to be unreasonably long.
Kuigi komisjon tunnistab, et energia maksustamine on oma olemuselt keeruline küsimus, leiab ta, et kahe ja poole aastane ajavahemik on ebanormaalselt pikk.
Secondly, the Swedish Government did not make use of the possibility to extend the deadline for implementation of the Guidelines for certain measures, which was made and approved for France and Germany [17].
Teiseks ei ole Rootsi valitsus, erinevalt Prantsusmaast ja Saksamaast, kasutanud võimalust pikendada suuniste rakendamise tähtaega teatavate meetmete puhul.
On the contrary, by letter of 16 March 2001, the Swedish Government accepted the appropriate measures proposed by the Commission.
Vastupidi, 16. märtsi 2001. aasta kirjas nõustus Rootsi valitsus komisjoni poolt väljapakutud vajalike meetmetega.
If the Swedish Government had problems to amend the scheme within the given deadline, it could have accepted the appropriate measures with the exception of their application to the scheme in question.
Kui Rootsi valitsusel oli raskusi abikava muutmisega enne määratud tähtaega, oleks ta võinud nõustuda väljapakutud vajalike meetmetega, v.a nende kohaldamisega kõnealusele kavale.
Consequently, the Commission has assessed the compatibility of the aid under the Guidelines.
Järelikult hindas komisjon abi kokkusobivust suunistega.
In the opening decision the Commission expressed the view that no other derogations as provided for by Article 87(2) or (3) of the EC Treaty seem applicable.
Oma otsuses algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus leidis komisjon, et ükski teine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erand ei ole kohaldatav.
This conclusion must be confirmed after the Article 88(2) procedure.
Seda järeldust oleks pidanud kinnitama pärast artikli 88 lõike 2 kohase menetluse lõppu.
During this procedure, no new elements were put forward which would alleviate the doubts that the Commission expressed in its decision to open the formal investigation procedure.
Selle menetluse kestel ei pakutud välja ühtegi uut elementi, mis oles võinud hajutada kahtlusi, mida komisjon väljendas oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus.
The Commission therefore concludes the following:
Seega on komisjoni järeldused järgmised.
Point 51.2 of the Guidelines allows the application of the provisions in point 51.1 in case a tax has an appreciable positive impact in terms of environmental protection and where the derogation has become necessary as a result of a significant change in economic conditions that placed the firms in a particularly difficult competitive situation.
Suuniste punktis 51.2 on sätestatud, et punkti 51.1 sätteid võib kohaldada juhul, kui maksul on keskkonnakaitsele märgatav positiivne mõju ja kui erand on muutunud vajalikuks majandustingimuste olulise muutuste tõttu, mis seavad ettevõtjad eriti raskesse konkurentsiolukorda.
The energy tax aims to steer towards energy savings and energy efficiency.
Energiamaksu eesmärk on õhutada ettevõtteid energiasäästmisele ja energiatootlikkuse suurendamisele.
The present Swedish energy tax system has remained unchanged since 1993.
Rootsi praegune energiamaksustamise süsteem on püsinud muutmatuna alates 1993. aastast.
In this respect, the measure establishes the derogation from an existing tax which has been decided on when the tax was adopted.
Selles suhtes on käesoleva meetme puhul tegemist vabastamisega olemasolevast maksust, mille kohta tehti otsus maksu vastuvõtmisel.
It falls therefore under point 51.2 of the Guidelines which refer to the compatibility criteria of point 51.1.
Järelikult puudutab meede suuniste punkti 51.2, mis viitab punkti 51.1 sobivuskriteeriumidele.
For the period 1 January 2002 to 31 December 2003, point 51.1(b), second indent, of the Guidelines is applicable, as the exemption concerns a domestic tax imposed in the absence of a Community tax.
Ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2003 on kohaldatav suuniste punkti 51.1 alapunkti b teine taane, võttes arvesse, et maksusoodustus puudutab siseriiklikku maksu, mis on vastu võetud ühenduse maksu puudumisel.
This follows from the wording in point 51.1.b first subparagraph, which allows for tax reductions from a harmonised tax if the beneficiaries pay more than the Community minimum rates ‘in order to provide firms with an incentive to improve environmental protection’.
Nii tuleb välja punkti 51.1 alapunkti b teise taande sõnastusest, mille kohaselt harmoneeritud maksuvähendus on lubatud juhul, kui ettevõtja poolt tegelikult makstav summa jääb pärast vähendust suuremaks kui ühenduse alammäär “tasemele, mis ergutab ettevõtjaid keskkonnakaitset parandama”.
The exemption results in a zero-tax on electricity used in the manufacturing process by the manufacturing sector.
Praegune maksusoodustus toob kaasa töötleva tööstuse tootmisprotsessis kasutatavale elektrile nullmaksumäära.
The Commission can, thus, conclude that the undertakings did not pay a significant proportion of the national tax.
Komisjon võib seega teha järelduse, et ettevõtted ei ole maksnud olulist osa siseriiklikust maksust.
Therefore, the measure as it stands cannot, for the period 1 January 2002 until 31 December 2003, be declared compatible in accordance with the Guidelines.
Järelikult ei saa meedet praegusel kujul lugeda ajavahemikus 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2003 suunistega kokkusobivaks.
Since no other ground for compatibility applies, this aid must be declared incompatible with the common market.
Et abikava kokkusobivuse tõestamiseks ei saa tuua välja ühtegi teist põhjust, tuleb need abid lugeda ühisturuga kokkusobimatuks.
As mentioned in recital 18, Directive 2003/96/EC entered into force on 1 January 2004.
Nagu märgitud põhjenduses 18, jõustus direktiiv 2003/96/EÜ 1. jaanuaril 2004.
That directive takes the objective of environmental protection explicitly into account (see in particular recitals 3, 6, 7 and 12).
See direktiiv võtab sõnaselgelt arvesse keskkonnakaitse eesmärki (eelkõige põhjendused 3, 6, 7 ja 12).
The Commission, therefore, considers that the respect of the minimum rates of Directive 2003/96/EC will provide undertakings with an incentive to improve environmental protection.
Komisjon leiab seega, et direktiivis 2003/96/EÜ kindlaks määratud alammäärade järgimine kujutab ettevõtete jaoks motivatsiooni keskkonnakaitse parandamiseks.
For this reason, the Commission can, in the present case, accept the respect of the minimum rates also as equal to a significant proportion of the national tax as requested under point 51.1(b), second indent, of the Guidelines.
See on põhjus, miks komisjon võib nõustuda, et miinimummäärade järgimine on võrdne olulise osa riiklike maksude maksmisega suuniste punkti 51.1, alapunkti b teise taande tähenduses.
For the period 1 January 2004 until such time as the current system is applied, the tax is harmonised by the Directive 2003/96/EC.
Kokkusobimatu abi vastab summale, mis saadakse direktiiviga 2003/96/EÜ kindlaksmääratud maksu miinimummäära rakendamisel.
Therefore, point 51.1(b), first indent, of the Guidelines is applicable.
Ajavahemikuks 1. jaanuarist 2004 kuni hetkeni, millal praegune süsteem enam ei kehti, ühtlustatakse kõnealune maks direktiiviga 2003/96/EÜ.
According to that provision, a reduction can be approved if the amount effectively paid by the beneficiaries after the reduction remains higher than the Community minimum.
Järelikult on kohaldatav suuniste punkti 51.1 alapunkti b teine taane. Selle sätte kohaselt võib maksu vähendada juhul, kui kasusaajate poolt tegelikult makstav summa jääb pärast vähendust suuremaks kui ühenduse alammäär.
According to Article 10 of the Directive 2003/96/EC, the minimum tax rate for electricity is fixed to EUR 0,5 per MWh for business use.
Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 10 on minimaalne maksumäär ärieesmärkidel kasutatavale elektrienergiale 0,5 eurot/MWh.
Thus, the fixed minimum rate was not respected in the present case.
Järelikult ei ole käesoleval juhul kindlaksmääratud miinimummäära järgitud.
Therefore, similarly for the period since 1 January 2004, the Swedish measure may only be declared compatible to the extent that beneficiaries are required to pay the minimum rates set by Directive 2003/96/EC. Incompatible aid corresponds to the amount resulting from the application of the minimum levels set out in the energy tax Directive.
Käesoleval juhul ei ole tingimused nullmaksumäära kehtestamiseks täidetud.
Consequently, the Commission concludes that the measure is, during the period 1 January 2002 until such time as the current system is applied, not in line with the Guidelines and the energy tax Directive.
Järelikult ka ajavahemikus alates 1. jaanuarist 2004 võib Rootsi meedet ühisturuga kokkusobivaks lugeda vaid tingimusel, et kasusaajad peavad tasuma direktiiviga 2003/96/EÜ kindlaksmääratud maksu miinimummäära. (52) Järelikult järeldab komisjon, et ka ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni hetkeni, millal maksuvabastust selle praegusel kujul enam ei kohaldata, ei ole meede kooskõlas ei suuniste ega direktiiviga 2003/96/EÜ.
The incompatible aid corresponds to the amount resulting from the application of the minimum levels set out in the energy tax Directive.
Kokkusobimatu abi vastab summale, mis saadakse direktiiviga 2003/96/EÜ kindlaksmääratud maksu miinimummäära rakendamisel.
Recovery of incompatible aid
Ühisturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmine
Where unlawfully granted State aid is found to be incompatible with the common market, it must according to Article 14(1) of the procedural Regulation be recovered from the beneficiary.
Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 kohaselt tuleb ebaseaduslikult osutatud abi, kui see on ühisturuga kokkusobimatu, kasusaajalt tagasi nõuda.
Through recovery of the aid, the competitive position that existed before it was granted is restored as far as is possible.
Abi tagasinõudmine peab võimaldama võimaluste piires taastada enne abi andmist valitsenud konkurentsiolukorra.
The fact that the aid is provided in accordance with national law — which is generally the case — does not affect a recovery, as Community law overrides national law.
Asjaolu, et abi on määratud kooskõlas siseriikliku õigusega – nagu see üldjuhul on – ei mõjuta mingil moel tagasinõudmist, võttes arvesse, et ühenduse õigus on siseriikliku õiguse suhtes ülimuslik.
However, Article 14(1) of the procedural Regulation states that ‘the Commission shall not require the recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of Community law’.
Siiski on määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikes 1 sätestatud, et “komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega”.
The case-law of the Court of Justice [18] and the Commission’s own decision-making practice have established that, where, as a result of the Commission’s actions, legitimate expectations exist on the part of the beneficiary of a measure that the aid has been granted in accordance with Community law, then an order to recover the aid would infringe a general principle of Community law.
Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale [18] ja komisjoni otsustustavadele on abi tagasinõudmine vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõtetega, kui abisaaja komisjoni meetmete tagajärjel leiab õiguspäraselt, et abi anti kooskõlas ühenduse õigusega.
It is the responsibility of a Member State to make national measures compatible with Community State aid rules in order to prevent distortion of competition, to notify any State aid measure to the Commission in accordance with Article 88(3) of the EC Treaty and to refrain from implementing it pending its examination.
Liikmesriigid peavad jälgima, et siseriiklikud meetmed oleks riigiabi valdkonnas ühenduse reeglitega kooskõlas, et takistada konkurentsi kahjustamist; lisaks peavad nad teatama kõigist riigiabidest komisjonile vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 ja hoiduma meetme rakendamisest enne selle läbivaatamist.
In principle, undertakings cannot claim legitimate expectations in respect of illegal State aid.
Põhimõtteliselt ei saa ettevõtted ebaseaduslike riigiabide puhul toetuda õiguspärasele ootusele.
If undertakings could successfully base themselves on a national law, even adopted in good faith, but which does not comply with State aid rules and therefore has the effect to distort competition, the aim of Community state aid control could not be fulfilled.
Kui ettevõtted võiksid toetuda siseriiklikule õigusele, isegi kui see on vastu võetud heauskselt, kuid ei ole kooskõlas ühenduse reeglitega riigiabide valdkonnas ning mis seega kahjustab konkurentsi, ei oleks võimalik saavutada riigiabide ühendusepoolse kontrolli eesmärki.
In the judgment in Case 265/85 Van den Bergh en Jurgens [19], the Court ruled that ‘[…] any trader in regard to whom an institution has given rise to justified hopes may rely on the principle of protection of legitimate expectation.
Kohtuasja 265/85 Van den Bergh en Jurgens BV v komisjon [19] puhul leidis Euroopa Ühenduste Kohus, et “[…] võimalus toetuda õiguspärase ootuse kaitsele on avatud kõigile ettevõtjatele, kelle juhatuses on mõni institutsioon sellised põhjendatud lootused tekitanud.
On the other hand, if a prudent and discriminating trader could have foreseen the adoption of a Community measure likely to affect his interests, he cannot plead that principle if the measure is adopted.’
Lisaks, kui ettenägelik ja teadlik ettevõtja võib ette näha tema huvisid mõjutava ühenduse meetme vastuvõtmist, ei oskaks ta välja tuua sellise meetme vastuvõtmise kasulikkust.”
The Swedish authorities argue that the aid should not be recovered as the Commission did not fulfil its obligations set out in Article 17(2) of the procedural Regulation.
Rootsi valitsus rõhutab, et abi ei tuleks tagasi nõuda, kuna komisjon ei järginud oma kohustusi, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 17 lõikest 2.
In this case, in order to adapt existing aid to the new guidelines, the Commission proposed to the Member States to bring all their existing environmental aid schemes in line with the Guidelines by 1 January 2002.
Et kohandada olemasolevaid abisid uute suunistega, tegi komisjon liikmesriikidele ettepaneku muuta nende olemasolevaid keskkonnakaitse abikavasid, et viia need suunistega vastavusse hiljemalt 1. jaanuariks 2002.