natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, comparisons were made at the level of production and sales of prime grade material.
Lisaks sellele viidi läbi võrdlus kõrgema klassi materjali tootmise ja müügi tasemel.
The claim for an adjustment for quality differences made by one exporting producer was therefore rejected.
Seepärast lükati tagasi ühe eksportiva tootja poolt tehtud taotlus kohandamise kohta kvaliteedierinevuste suhtes.
The same methodological approach was followed for the calculation of undercutting commented upon in recitals (78) to (83).
Samasugust metoodilist lähenemist järgiti põhjendustes 78 ja 83 kommenteeritud hinna allalöömise arvutamisel.
The normal value and export prices were compared on an ex-works basis and at the same level of trade.
Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil ning samal kaubandustasandil.
For the purpose of ensuring a fair comparison between the normal value and the export price, account was taken, in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation, of differences in factors which were claimed and demonstrated to affect prices and price comparability.
Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse erinevusi tegurites, mis hindasid ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõestatult mõjutavad.
On this basis, allowances for differences in freight, insurance, package, credit costs and related bank charges and indirect taxes have been granted.
Selle alusel on välja antud toetused erinevuste katmiseks veo-, kindlustus-, pakendamis-, krediidikuludes ning kaasnevates pangale makstud tasudes ja kaudsetes maksudes.
Adjustments were also made where the export sales were made via a related company located in a country other than the Community, pursuant to Article 2(10)(i) of the basic Regulation.
Kohandused tehti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i ka juhtudel, kus ekspordimüüki teostati sidusettevõtja kaudu, mis asub riigis, mis ei kuulu ühendusse.
The exporting producer claimed that clerical errors occurred in the calculations and, after verification, the claims were accepted and the calculations duly corrected.
Eksportiv tootja väitis, et arvutustes esinesid kirjavead ning et pärast kontrollimist väited aktsepteeriti ja arvutused parandati nõuetekohaselt.
As provided by Article 2(11) of the basic Regulation, the weighted average normal value of each type of the product concerned exported to the Community was compared to the weighted average export price of each corresponding type of the product concerned.
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, võrreldi ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote iga üksiku liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote iga vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.
The comparison showed the existence of dumping in respect of the cooperating exporting producer.
Võrdlus näitas dumpingu olemasolu koostööd tegeva eksportiva tootja puhul.
A dumping margin expressed as a percentage of the CIF import price at the Community border, duty unpaid is the following:
Dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata on järgmine:
It was found that domestic sales of the product concerned were overall representative, but not made in the ordinary course of trade since such sales were made in substantial quantities below per unit cost, in this case more than 90 % of the volume sold in the transactions under consideration.
Leiti, et vaatlusaluse toote omamaine müük oli üldiselt tüüpiline, kuid mitte tavakaubanduse raames toimuv, kuna selline müük toimus märkimisväärsetes kogustes ühikuhinnast odavamalt, kõnealusel juhul üle 90 % vaatlusaluste tehingute müügimahust.
Because domestic prices of the product concerned sold by the exporting producer could not be used in order to establish normal value, normal value had to be constructed, in accordance with Article 2(3) of the basic Regulation.
Kuna eksportiva tootja poolt müüdud vaatlusaluse toote omamaist hinda ei olnud võimalik normaalväärtuse kindlakstegemiseks kasutada, tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.
Normal value was constructed on the basis of the exporting producer's own full cost of production, i.e. manufacturing cost plus selling, general and administrative costs (‘SG&A’ costs) and a reasonable margin for profit, on the basis of the actual data pertaining to production and sales by the exporting producer under investigation, in accordance with the first sentence of Article 2(6) of the basic Regulation.
Normaalväärtus arvutati eksportiva tootja enese tootmise täiskulude alusel, st tootmiskulud pluss müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal, mis põhinesid, uurimisaluse eksportiva tootja tegelikel andmetel toote valmistamise ja müügi kohta vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele.
It should be noted that during the IP, Viz Stal purchased its main raw materials, i.e. hot-rolled coils or hot-rolled band, from two suppliers: US Steel Kosice and the Russian company Magnitogorsk.
Tuleb märkida, et uurimisperioodi jooksul ostis Viz Stal oma põhitooraine, st kuumvaltsitud lehtterase rullide või ribadena, kahelt tarnijalt: US Steel Kosicelt ja Venemaa äriühingult Magnitogorsk.
In the investigation on large GOES, referred to in recital (10), it was found that the relation between the latter company and Viz Stal was particularly close, and that the purchase prices from that supplier could not be considered reliable.
Uurimise käigus laiade suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniliste teraslehtede osas, millele on viidatud põhjenduses 10, leiti, et suhted Magnitogorski ja Viz Stali vahel on eriti lähedased, ning et ostuhindu kõnealuselt tarnijalt ei saanud pidada usaldusväärseks.
In this respect, the establishment of the cost of manufacturing, and more specifically the cost of the main raw materials, was exclusively based on the price of coils purchased from the unrelated Slovak producer/supplier US Steel Kosice.
Sellisel juhul võeti tootmiskulude, täpsemalt toormaterjalikulude kindlaksmääramisel aluseks eranditult sõltumatult Slovaki tootjalt/tarnijalt US Steel Kosice ostetud rullide hinnad.
To the DAF price Slovak border was added the transport cost to Ekaterinburg, the insurance costs and the credit costs based on the payment conditions.
Slovaki piiri DAF-hinnale lisati transpordikulud Jekaterinburgi, kindlustuskulud ja krediidikulud vastavalt maksetingimustele.
Calculated in this way, hot-rolled coils represented 61,4 % of the total cost of production of GOES for this exporting producer.
Sellisel viisil arvutatuna moodustasid kuumvaltsitud rullid selle eksportiva tootja suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase tootmise kogukuludest 61,4 %.
The full cost of production was determined for each relevant product type, according to steel grade, thickness and the fact whether the product concerned was sold as a full coil or as a slit coil, in which latter case slitting costs had to be taken into account.
Tootmise täiskulud määrati kõigi asjakohaste tooteliikide kohta, võttes arvesse terase klassi, paksust ning seda, kas vaatlusalust toodet müüdi terve või tükeldatud rullina, viimasel juhul tuli arvesse võtta ka tükeldamiskulud.
Viz Stal did not sell the product concerned directly to independent customers in the Community.
Viz Stal ei müünud vaatlusalust toodet otse ühenduse sõltumatutele klientidele.
All sales were made to related subsidiaries in the Community.
Kogu müük toimus seotud tütarettevõtjatele ühenduses.
Consequently, a constructed export price has been established pursuant to Article 2(9) of the basic Regulation i.e. based upon the resale prices to independent customers.
Sellest tulenevalt määrati arvestuslik ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9, st edasimüügihinna põhjal sõltumatutele klientidele.
Adjustments were made for all costs incurred between importation and resale by those related importers, including selling, general and administrative expenses and a reasonable profit margin, in accordance with Article 2(9) of the basic Regulation,
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 kohandati kõiki kõnealuste seotud importijate poolt teostatud impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ja põhjendatud kasumimarginaali.
Adjustments were made in respect of transport costs, insurance, handling costs, bank charges, credit costs and related bank charges, import costs and slitting costs where applicable and justified.
Kui need olid vajalikud ja põhjendatud, tehti kohandamised transpordi-, kindlustus-, käitlemiskulude, panga teenustasude, krediidikulude ja kaasnevate pangale makstud tasude, impordimaksude ja tükeldamiskulude suhtes.
Regarding the exports made by this exporting producer to the Community, the investigation did not lead to a finding of dumping.
Seoses selle eksportiva tootja ühendusse suunatud ekspordiga uurimine dumpingut ei tuvastanud.
The conclusion of non-dumped imports into the Community was reached for both full coils and slit coils of all different product types and consequently covered both large and narrow GOES.
Järeldusele dumpinguhinnata impordi suhtes ühendusse jõuti nii tervete kui tükeldatud kõikide erinevate tooteliikide rullide osas ning sellest tulenevalt hõlmas see nii laiu kui kitsaid suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisi teraslehti.
CONCLUSION ON DUMPING REGARDING RUSSIAN IMPORTS
JÄRELDUS DUMPINGU KOHTA SEOSES VENEMAA IMPORDIGA
Cooperation by the exporting producers was high since they covered the entirety of known imports into the Community.
Eksportivate tootjate koostöö tase oli kõrge, kuna nad hõlmasid kogu teadaoleva impordi ühendusse.
For one Russian exporting producer dumping of 11,5 % was found during the IP, whereas for the other cooperating exporting producer the investigation did not lead to any finding of dumped imports into the Community.
Ühe Venemaa eksportiva tootja puhul leiti uurimisperioodi jooksul 11,5 % dumping, samas kui teise koostööd tegeva eksportiva tootja puhul ei tuvastanud uurimine dumpinguhinnaga importi ühendusse.
The residual dumping margin was set at the level of the margin for the exporting producer for whom dumping was found.
Dumpingu jääkmarginaal sätestati eksportiva tootja marginaali tasemel, kelle puhul dumping leiti.
Within the Community, six producers manufacture GOES.
Ühenduses toodab suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilist lehtterast kuus tootjat.
The three complainant Community producers are located in Germany, France and Italy.
Kolm kaebuse esitanud ühenduse tootjat asub Saksamaal, Prantsusmaal ja Itaalias.
It should be noted that these three producers belong to the same group.
Tuleb märkida, et need kolm tootjat kuuluvad samasse ettevõtterühma.
The other producers are located in Poland, the Czech Republic and the United Kingdom.
Teised tootjad asuvad Poolas, Tšehhi Vabariigis ja Ühendkuningriigis.
The investigation concluded that these six producers constitute the total Community production within the meaning of Article 4(1) of the Basic Regulation.
Uurimise tulemusel jõuti järeldusele, et nimetatud kuue tootja toodang moodustab ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
In addition to the three (related) complaining Community producers, another Community producer also fully cooperated with the investigation.
Lisaks kolmele kaebuse esitanud (seotud) ühenduse tootjale tegi veel üks ühenduse tootja uurimiseks täielikku koostööd.
The total production of these four companies was found to represent around 90 % of the total Community production of the product concerned.
Leiti, et nende nelja ettevõtja kogutoodang moodustas 90 % vaatlusaluse toote ühenduse kogutoodangust.
It is therefore considered that these four Community producers constitute the Community industry within the meaning of Article 4(1) and Article 5(4) of the basic Regulation and will hereafter be referred to as the ‘Community industry’.
Seepärast leitakse, et need neli ühenduse tootjat moodustavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses, ning edaspidi viidatakse neile kui “ühenduse tootmisharule”.
As to the two remaining Community producers, one remained silent and the other one, although supporting the proceeding, could not be considered part of the Community industry since it only provided some basic information on its production and sales volume.
Mis puutub kahte ülejäänud ühenduse tootjasse, siis nendest üks vaikis ja teist, ehkki menetlust toetavat, ettevõtjat ei olnud võimalik ühenduse tootmisharu osaks lugeda, kuna see andis oma tootmis- ja müügimahtude kohta ainult mõned põhiandmed.
Community consumption was established on the basis of the sales on the Community market of (a) the Community industry, (b) the other Community producers, which also provided some general information, and (c) the imports into the Community market from all third countries as reported by Eurostat and also considering the data submitted by the cooperating exporting producers in the countries concerned.
Ühenduse tarbimine määrati kindlaks a) ühenduse tootmisharu müügi põhjal ühenduse turul, b) teiste, samuti mõningaid põhiandmeid esitanud ühenduse tootjate müügi põhjal ühenduse turul ning c) impordi põhjal kõigist kolmandatest riikidest ühenduse turule vastavalt Eurostati aruandele ning võttes samuti arvesse koostööd tegevate asjaomaste riikide eksportivate tootjate esitatud andmeid.
On this basis, the Community consumption developed as follows:
Selle alusel kujunes ühenduse tarbimine järgmiselt:
Source: verified questionnaire replies, information provided by one other Community producer, information contained in the complaint and Eurostat
Allikas: kontrollitud vastused küsimustikele, ühe teise ühenduse tootja antud teave, kaebuses sisalduv teave ja Eurostat
Community Consumption (metric tonnes)
Ühenduse tarbimine (tonnides)
Index: 2000 = 100
Indeks: 2000 = 100
The Community consumption firstly increased by 8 % between 2000 and 2001, but then significantly and continuously dropped by 15 %.
Ühenduse tarbimine kõigepealt suurenes 8 % võrra aastatel 2000 — 2001, kuid seejärel langes märgatavalt ja pidevalt 15 % võrra.
During the overall period under examination, the decrease in consumption was 8 %.
Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tarbimine 8 % võrra.
The continuous drop in consumption is explained by a decreasing demand from the downstream industry, i.e. the transformer producers, namely due to reduction of new industrial projects for which electrical transformers are needed.
Pidevat langust tarbimises seletatakse kahaneva nõudlusega järgtööstuse, st trafotootjate poolt, nimelt elektritrafosid vajavate uute tööstusprojektide vähenemise tõttu.
Cumulative assessment of the effects of the dumped imports concerned
Vaatlusaluse dumpinguhindadega impordi mõju kumulatiivne hindamine
The Commission considered whether the effects of dumped imports from the countries concerned should be assessed cumulatively, on the basis of the criteria set out in Article 3(4) of the basic Regulation.
Komisjon kaalus, kas dumpinguhinnaga impordi mõju asjaomastest riikidest tuleks hinnata kumulatiivselt, algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumide põhjal.
This Article provides that imports shall be cumulatively assessed when the margin of dumping established in relation to the imports from each country is more than de minimis as defined in Article 9(3) of the basic Regulation, the volume of imports from each country is not negligible and the conditions of competition between the imported products and the conditions of competition between the imported products and the like Community product make such an assessment appropriate.
Kõnealune artikkel näeb ette, et impordi mõju hinnatakse kumulatiivselt juhul, kui igast riigist pärineva impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal on suurem algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest, kui igast kõnesolevast riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu ning kui impordi mõju kumulatiivne hindamine on importtoodetevahelise konkurentsi tingimusi ning importtoodete ja samasuguste ühenduse toodete vahelise konkurentsi tingimusi arvesse võttes asjakohane.
It should be noted that one Russian exporting producer was found not to be dumping.
Tuleb märkida, et ühe Venemaa eksportiva tootja puhul dumpingut ei leitud.
Accordingly, imports from that exporting producer have not been taken into consideration in the examination as to whether or not a cumulative assessment of imports is appropriate.
Vastavalt sellele ei ole kaalutluste juures, kas kumulatiivne hindamine on asjakohane, kõnealuse eksportiva tootja importi arvesse võetud.
It was found that the dumping margins established for each of the countries concerned were more than de minimis.
Leiti, et igast riigist pärineva impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli suurem kui miinimumtase.
In addition, the volume of the dumped imports from each of those countries was not negligible, i.e. they represented for the USA and Russia respectively around 10 % and 3 % of the Community consumption during the IP.
Lisaks sellele ei olnud dumpinguhinnaga impordi maht igast kõnealusest riigist tähtsusetu, st USA ja Venemaa puhul moodustasid need vastavalt umbes 10 % ja 3 % ühenduse tarbimisest uurimisperioodi jooksul.
In regard to the conditions of competition both between the dumped imports and between the dumped imports and the like Community product, it was found that GOES sold by the countries concerned and those sold by the Community industry were alike in all respects and distributed via the same trade channels.
Konkurentsi tingimuste osas nii dumpinguhinnaga importtoodete vahel kui ka dumpinguhinnaga importtoodete ja samasuguste ühenduse toodete vahel leiti, et asjaomaste riikide poolt müüdud suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras ja ühenduse tootmisharu poolt müüdud suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras olid igas suhtes sarnased ning seda levitatakse samade kaubanduskanalite kaudu.
The investigation showed that the import prices in the case of both countries followed a similar decreasing trend, especially during the second part of the period under examination, and those prices were found to undercut the Community industry's prices.
Uurimine näitas, et mõlema riigi puhul järgisid impordihinnad samasugust langustendentsi, seda eelkõige vaatlusaluse perioodi teise poole jooksul, ning leiti, et need hinnad lõid alla ühenduse tootmisharu hinnad.
This led to an overall price depression of GOES sold by the Community industry.
See viis ühenduse tööstusharu poolt müüdava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase hindade üldisele langusele.
It is therefore concluded that the dumped imports originating in the countries concerned should be assessed cumulatively.
Seepärast järeldatakse, et asjaomastest riikidest pärinevat dumpinguhindadega importi tuleks hinnata kumulatiivselt.
Volume and market share of the dumped imports concerned
Vaatlusaluse dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa
Dumped Import volume
Dumpinguhinnaga impordi maht
Source: Eurostat and cooperating exporting producer
Allikas: Eurostat ja koostööd tegev eksportiv tootja
Import volume (metric tonnes)
Impordimaht (tonnides)
The above table shows that the imports of GOES from the countries concerned into the Community more than tripled during the period under examination.
Eespool esitatud tabel näitab, et suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase import asjaomastest riikidest ühendusse enam kui kolmekordistus vaatlusaluse perioodi jooksul.
The constant increase in market share took place in the context of an overall decreasing Community consumption.
Turuosa pidev suurenemine toimus ühenduse tarbimise üldise languse taustal.
This was especially the case as from 2002, a period when, in spite of a significant decline of the Community consumption, the market share increased from 6,6 % to 13 %.
See käib eriti ajavahemiku kohta alates 2002. aastast, mil hoolimata ühenduse tarbimise märgatavast langusest suurenes turuosa 6,6 %lt 13 %le.
The most significant increase in the market share took place in the period 2002/2003, when dumped imports gained more than 5 percentage points.
Kõige märkimisväärsem turuosa suurenemine toimus ajavahemikul 2002 — 2003, mil dumpinguhinnaga importtoodete turuosa suurenes enam kui viie protsendipunkti võrra.
This corresponded to an increase in absolute import volume of 65 %.
See vastas absoluutse impordimahu suurenemisele 65 % võrra.
Price evolution of the dumped imports
Dumpinguhinnaga impordi hindade areng
EUR/metric tonne
eurot tonni kohta
The price of the dumped imports firstly rose by 24 % between 2000 and 2001.
Kõigepealt tõusid dumpinguhinnaga importtoodete hinnad 24 % võrra aastatel 2000 — 2001.
This was especially due to an increasing demand for GOES at that time.
See tulenes eelkõige nõudluse suurenemisest suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase järele neil aastatel.
Thereafter prices continuously decreased from [...] EUR/tonne in 2001 to [...] EUR/tonne during the investigation period, i.e. a decrease of 20 %.
Seejärel hinnad alanesid pidevalt [...] eurolt tonni kohta 2001. aastal [...] eurole tonni kohta uurimisperioodi jooksul, mis on 20 %line langus.
The average price decrease was especially marked between 2002 and 2003 (–20 %).
Keskmine hinnalangus oli eriti silmatorkav aastatel 2002 — 2003 (–20 %).
During the overall period under examination the decrease of the average unit price of the dumped imports was 2 %.
Kogu vaatlusaluse ajavahemiku jooksul oli dumpinguhinnaga importtoodete keskmine ühikuhinna langus 2 %.
Undercutting
Hinna allalöömine
The Commission has examined whether the exporting producers in the countries concerned undercut the prices of the Community industry during the IP.
Komisjon on uurinud, kas asjaomaste riikide eksportivad tootjad lõid uurimisperioodi jooksul alla ühenduse tootmisharu hindu.
For the purposes of this analysis, the CIF prices of the exporting producers have been adjusted to a Community frontier, duty paid, level.
Käesolevas analüüsis on eksportivate tootjate CIF-hindu kohandatud väärtusega ühenduse piiril pärast tollimaksude tasumist.
These prices have then been compared to the Community industry's ex-works prices at the same level of trade, and at the level of comparable product types.
Neid hindu on seejärel võrreldud ühenduse tootmisharu tehasehindadega samal kaubandustasandil ning võrreldavate tooteliikide tasandil.
One Russian exporting producer claimed that when assessing price undercutting (and injury elimination margin), adjustments should be made with respect to quality differences between GOES produced and sold by this exporting producer and those produced by the Community industry.
Üks Venemaa eksportiv tootja väitis, et hinnates hindade allalöömist (ja kahjukõrvaldamise marginaali), tuleks teha kohandamised erinevuste suhtes kõnealuse eksportiva tootja poolt toodetud ja müüdud ning ühenduse tootmisharu poolt toodetud suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase kvaliteedis.
This claim is based on the fact that, for the same types, the quality of GOES produced by this exporting producer would be considerably lower than the quality of GOES produced by the Community industry.
See väide põhineb tõsiasjal, et samade liikide puhul oleks kõnealuse eksportiva tootja poolt toodetud suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras märgatavalt madalama kvaliteediga kui ühenduse tootmisharu poolt toodetu.
In this respect, it should firstly be noted that such an adjustment was indeed granted in the original investigation, i.e. in 1996, but the investigation concerning the review and prolongation of those measures following an expiry review in 2003 already concluded that any quality adjustment was no longer warranted in view of the improved Russian facilities.
Sellisel juhul tuleb kõigepealt märkida, et selline kohandamine tõepoolest tehti esialgse uurimise käigus, st 1996. aastal, kuid juba meetmete aegumisega seotud läbivaatamisele järgnenud meetmete läbivaatamise ja pikendamisega seotud uurimine 2003. aastal näitas, et Venemaa tootmisrajatiste täiustumist silmas pidades ei ole kohandamised kvaliteedi suhtes enam õigustatud.