natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 11 January 2002 the Scientific Steering Committee (SSC) adopted an opinion on the additional safeguard provided by different culling schemes under the current conditions in the United Kingdom and Germany.
Juhtiv teaduskomitee võttis 11. jaanuaril 2002. aastal vastu arvamuse mitmesuguste tapmiskavadega kehtestavate täiendavate kaitsemeetmete kohta Ühendkuningriigis ja Saksamaal kehtivates tingimustes.
The SSC recognised that the measures in place in the United Kingdom, namely a total feed ban, the operation of the destruction scheme for over 30 month (OTM scheme) cattle and a specified risk material ban, provided they are implemented effectively, provide a level of safety that cannot be significantly improved by the killing and destruction of animals at risk as required in Article 13(1)(c) of Regulation (EC) No 999/2001.
Juhtiv teaduskomitee tunnistas, et Ühendkuningriigis kohaldatud meetmed, nimelt sööta käsitlev täielik keeld, üle 30 kuu vanuse karja hävitamise kava ja määratletud riskiteguriga materjali keelustamine pakuvad tulemusliku rakendamise korral ohutuse taset, mida ei ole võimalik oluliselt parandada määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 13 lõike 1 punktis c nõutud riskirühma kuuluvate loomade tapmise ja hävitamisega.
Since no products, other than milk and milk based products as well as hides prepared for use for leather production only, derived from bovine animals born or reared within the United Kingdom before 1 August 1996 may be placed on the market, a scheme providing for the destruction of those animals at the end of their productive life in accordance with Regulation (EC) No 1774/2002 should be considered as offering equivalent safeguards to the measures laid down in Articles 12 and 13 of Regulation (EC) No 999/2001 on the basis of the SSC opinion of 11 January 2002.
Kuna turule ei tohi viia muid enne 1. augustit 1996 Ühendkuningriigis sündinud või kasvanud veistest saadud tooteid kui piim ja piimapõhised tooted ning üksnes naha tootmiseks ettenähtud töödeldud toornahad, tuleks juhtiva teaduskomitee 11. jaanuari 2002. aasta arvamusele tuginedes pidada määruse (EÜ) nr 999/2001 artiklites 12 ja 13 kaitsemeetmetega samaväärseid tagatisi pakkuvaks kava, millega nähakse ette nende loomade hävitamine tootliku eluea lõpus kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1774/2002.
For animals at risk born after 31 July 1996 all the eradication measures laid down in Regulation (EC) No 999/2001 should continue to apply.
Kõiki määrusega (EÜ) nr 999/2001 ettenähtud likvideerimismeetmeid tuleks jätkuvalt kohaldada pärast 31. juulit 1996 sündinud riskirühma kuuluvate loomade suhtes.
It is therefore appropriate, in parallel with the marketing ban, to exempt the United Kingdom from most of the control and eradication requirements laid down in Articles 12 and 13 of Regulation (EC) No 999/2001 in relation to animals born or reared in the United Kingdom before 1 August 1996.
Seepärast on asjakohane paralleelselt turustamiskeeluga vabastada Ühendkuningriik enamikust määruse (EÜ) nr 999/2001 artiklitega 12 ja 13 ettenähtud kontrolli- ja likvideerimisnõuetest enne 1. augustit 1996 Ühendkuningriigis sündinud või kasvatatud loomade suhtes.
No products consisting of or incorporating materials, other than milk, derived from bovine animals born or reared within the United Kingdom before 1 August 1996 shall be placed on the market.
Turule ei tohi viia tooteid, mis koosnevad enne 1. augustit 1996 Ühendkuningriigis sündinud või kasvatatud veistest saadud materjalidest või sisaldavad neid, välja arvatud piim.
On the death of any bovine animal born or reared within the United Kingdom before 1 August 1996, all its body parts shall be disposed of in accordance with Regulation (EC) No 1774/2002.
Enne 1. augustit 1996 Ühendkuningriigis sündinud või kasvatatud veise surma puhul hävitatakse kõik tema kehaosad vastavalt määrusele (EÜ) nr 1774/2002.
Notwithstanding paragraphs 1 and 2, the hides of the animals referred to therein may be used for leather production, in compliance with Regulation (EC) No 1774/2002 and with Article 4(1) and Article 5 of Regulation (EC) No 878/2004.
Olenemata lõigetest 1 ja 2, võib neis viidatud loomade toornahku kasutada naha tootmiseks kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1774/2002 ning määruse (EÜ) nr 878/2004 artikli 4 lõikega 1 ja artikliga 5.
When a transmissible spongiform encephalopathy (TSE) is suspected or has been officially confirmed in a bovine animal born or reared within the United Kingdom before 1 August 1996, the United Kingdom shall be exempted from the implementation of the requirements:
Kui enne 1. augustit 1996 Ühendkuningriigis sündinud või kasvatatud veisel kahtlustatakse transmissiivset spongioosset entsefalopaatiat (TSE) või selle esinemine on ametlikult kinnitatud, vabastatakse Ühendkuningriik järgmiste nõuete rakendamisest:
in Article 12 of Regulation (EC) No 999/2001 to place the remaining bovine animals from that holding other than those born in the 12 months following 1 August 1996 under official movement restriction until the results of a clinical and epidemiological examination are known;
määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 12 nõue kehtestada sama põllumajandusettevõtte veiste suhtes, välja arvatud 1. augustile 1996 järgnenud 12 kuu jooksul sündinud veised, ametlik liikumispiirang kuni kliinilise ja epidemioloogilise kontrolli tulemuste saamiseni;
in Article 13 of Regulation (EC) No 999/2001 and Annex VII to that Regulation concerning confirmed cases, to identify and destroy animals other than the confirmed case.
nakkuskinnitusega juhtumeid käsitlevad määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 13 ja kõnealuse määruse VII lisa nõuded identifitseerida ja hävitada muud loomad kui need, kelle puhul kinnitatakse nakkuse olemasolu.
However, the following animals shall be identified, killed and destroyed in accordance with Regulation (EC) No 999/2001:
Siiski tuleb kooskõlas määrusega (EÜ) nr 999/2001 identifitseerida, tappa ja hävitada järgmised loomad:
where the disease is confirmed in a female animal, all its progeny born within two years prior to, or after, clinical onset of the disease;
kaks aastat enne või pärast kliinilist haiguspuhangut sündinud järglaskond tervikuna, kui haiguse esinemine on kinnitatud emasloomal;
where the disease is confirmed in an animal born in the 12 months preceding 1 August 1996, cohort animals born after 31 July 1996.
pärast 31. juulit 1996 sündinud loomade kohordid, kui haiguse esinemine on kinnitatud ajavahemikus 12 kuud enne 1. augustit 1996 sündinud loomal.
Regulation as last amended by Commission Regulation (EC) No 260/2005 (OJ L 46, 17.2.2005, p. 31).
Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 260/2005 (ELT L 46, 17.2.2005, lk 31).
OJ L 177, 30.6.2001, p. 60.
EÜT L 177, 30.6.2001, lk 60.
Regulation as last amended by Regulation (EC) No 1234/2003 (OJ L 173, 11.7.2003, p. 6).
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1234/2003 (ELT L 173, 11.7.2003, lk 6).
on Guidelines for the employment policies of the Member States
liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta
Article 2 of the Treaty on European Union sets the Union the objective, inter alia, of promoting economic and social progress and a high level of employment.
Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatakse liidu eesmärk edendada muu hulgas majanduslikku ja sotsiaalset progressi ning tööhõive kõrget taset.
Article 125 of the Treaty establishing the European Community states that Member States and the Community shall work towards developing a coordinated strategy for employment and particularly for promoting a skilled, trained and adaptable workforce and labour markets responsive to economic change.
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 125 öeldakse, et liikmesriigid ja ühendus püüavad välja arendada kooskõlastatud tööhõivestrateegiat, eelkõige edendada kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanemisvõimelist tööjõudu ning majanduslikele muudatustele reageerivaid tööturge.
The Lisbon European Council in March 2000 launched a strategy aimed at sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion, with long term employment targets, but five years later the objectives of the strategy remain far from being achieved.
aasta märtsi Lissaboni Euroopa Ülemkogu käivitas püsivale majanduskasvule suunatud strateegia, mis hõlmaks suurema hulga ja paremate töökohtade loomist ning suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamist ning milles seati pika tähtajaga tööhõivealased eesmärgid, kuid viis aastat hiljem ollakse strateegia eesmärkide saavutamisest veel kaugel.
The presentation of an integrated package of Employment Guidelines and Broad Economic Policy Guidelines contributes to refocusing the Lisbon Strategy on growth and employment.
Tööhõivesuuniste ja majanduspoliitika üldsuuniste esitamine tervikliku dokumendina aitab Lissaboni strateegiat taas keskendada majanduskasvule ja tööhõivele.
The European Employment Strategy has the leading role in the implementation of the employment objectives of the Lisbon strategy.
Euroopa tööhõivestrateegial on Lissaboni strateegia tööhõiveeesmärkide rakendamises otsustav roll.
The strengthening of social cohesion also constitutes a key element for the success of the Lisbon Strategy.
Sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine on samuti Lissaboni strateegia edukuse võtmeteguriks.
Conversely, as set out in the Social Agenda, the success of the European Employment Strategy will contribute to the achievement of greater social cohesion.
Ümberpöördult, vastavalt sotsiaalmeetmete kavale aitab Euroopa tööhõivestrateegia edu kaasa suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamisele.
In line with the conclusions of the Spring European Council of 22 and 23 March 2005, the Union must mobilise all appropriate national and Community resources – including the cohesion policy – in the Lisbon Strategy's three dimensions (economic, social and environmental) so as better to tap into their synergies in a general context of sustainable development.
Kooskõlas 22. ja 23. märtsil 2005 toimunud kevadise Euroopa Ülemkogu järeldustega tuleb liidul koondada kõik liikmesriikide ja ühenduse asjakohased vahendid – sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika – Lissaboni strateegia kolme (majanduslikku, sotsiaalsesse ja keskkonnaalasesse) dimensiooni, et nendevahelist koostoimet säästva arengu üldises kontekstis paremini kasutada.
The objectives of full employment, job quality, labour productivity and social cohesion must be reflected in clear priorities: to attract and retain more people in employment, increase labour supply and modernise social protection systems; to improve adaptability of workers and enterprises; and to increase investment in human capital through better education and skills.
Täielikule tööhõivele, töö kvaliteedile ja tootlikkusele ning sotsiaalsele ühtekuuluvusele suunatud eesmärke peavad kajastama selged prioriteedid soodustada suurema hulga inimeste tööturule tulekut ja pikaajalist töötamist, suurendada tööjõu pakkumist ning ajakohastada sotsiaalkaitsesüsteeme, suurendada töötajate ja ettevõtjate kohanemisvõimet ning suurendada investeeringuid inimkapitali hariduse ja kutseoskuste arendamise teel.
The Employment Guidelines should be fully reviewed only every three years, while in the intermediate years until 2008 their updating should remain strictly limited.
Tööhõivesuunised tuleks täies ulatuses läbi vaadata ainult iga kolme aasta järel; vahepealsetel aastatel kuni aastani 2008 peaks nende ajakohastamine jääma rangelt piiratuks.
The Employment Committee and the Social Protection Committee have formulated a joint opinion on the Integrated Guidelines for Growth and Jobs (2005 to 2008).
Tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee on koostanud ühisarvamuse majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniste kohta (2005–2008).
The Council recommendation of 14 October 2004 on the implementation of Member States' employment policies [3] remains valid as background reference,
Nõukogu 14. oktoobril 2004. aasta soovitus liikmesriikide tööhõivepoliitika elluviimise kohta [3] on taustteabena endiselt kehtiv,
The guidelines for Member States' employment policies as set out in the Annex are hereby adopted.
Käesolevaga võetakse vastu liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised, mis on sätestatud lisas.
The guidelines shall be taken into account in the employment policies of the Member States, which shall be reported upon in the national reform programmes.
Suuniseid võetakse arvesse liikmesriikide tööhõivepoliitikas, millest antakse aru riiklikes reformikavades.
Opinion delivered on 26 May 2005 (not yet published in the Official Journal).
Arvamus on esitatud 26. mail 2005. aastal (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
Opinion delivered on 31 May 2005 (not yet published in the Official Journal).
Arvamus on esitatud 31. mail 2005. aastal (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
OJ L 326, 29.10.2004, p. 47.
ELT L 326, 29.10.2004, lk 47.
THE EMPLOYMENT GUIDELINES (2005 to 2008)
TÖÖHÕIVESUUNISED (2005–2008)
(Integrated Guidelines Nos 17 to 24)
(Koondsuunised nr 17–24)
Guideline No 17: Implement employment policies aiming at achieving full employment, improving quality and productivity at work, and strengthening social and territorial cohesion
Suunis nr 17: Rakendada tööhõivepoliitikat, mis on suunatud täieliku tööhõive saavutamisele, töö kvaliteedi ja tootlikkuse paranemisele ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele
Guideline No 18: Promote a lifecycle approach to work
Suunis nr 18: Edendada elutsüklipõhist lähenemist töötamisele
Guideline No 19: Ensure inclusive labour markets, enhance work attractiveness, and make work pay for job-seekers, including disadvantaged people, and the inactive
Suunis nr 19: Tagada tööotsijatele, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatele inimestele ja mitteaktiivsetele inimestele pääs tööturule, muuta töö neile atraktiivseks ning tasuvaks
Guideline No 20: Improve matching of labour market needs
Suunis nr 20: Parandada tööturgude vajaduste rahuldamist
Guideline No 21: Promote flexibility combined with employment security and reduce labour market segmentation, having due regard to the role of the social partners
Suunis nr 21: Tööturu osapoolte rolli vajalikul määral arvesse võttes edendada paindlikkust koos töösuhete püsivusega ning vähendada tööturu killustatust
Guideline No 22: Ensure employment-friendly labour cost developments and wage-setting mechanisms
Suunis nr 22: Tagada tööhõivet soodustav tööjõukulutuste kasv ja palkade kujunemise mehhanismid
Guideline No 23: Expand and improve investment in human capital
Suunis nr 23: Laiendada ja parandada investeerimist inimkapitali
Guideline No 24: Adapt education and training systems in response to new competence requirements
Suunis nr 24: Kohandada haridus- ja koolitussüsteeme vastavalt uutele pädevusnõuetele
Guidelines for the employment policies of the Member States
Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised
Member States, in cooperation with the social partners, shall conduct their policies with a view to implementing the objectives and priorities for action specified below.
Liikmesriigid viivad koostöös tööturu osapooltega ellu oma poliitikaid allpool nimetatud eesmärkide saavutamiseks ja tegevusprioriteetide rakendamiseks.
Reflecting the Lisbon strategy, the Member States' policies shall foster in a balanced manner:
Lähtudes Lissaboni strateegiast, edendatakse liikmesriikide poliitikate abil tasakaalustatult alljärgnevat:
Full employment Achieving full employment, and reducing unemployment and inactivity, by increasing the demand for and supply of labour, is vital to sustain economic growth and reinforce social cohesion;
Täielik tööhõive Täieliku tööhõive saavutamine ning töötuse ja mitteaktiivsuse vähendamine tööjõunõudluse ja -pakkumise suurendamise teel on majanduskasvu säilitamiseks ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks elulise tähtsusega.
Improving quality and productivity at work Efforts to raise employment rates go hand in hand with improving the attractiveness of jobs, quality at work and labour productivity growth, and reducing the share of working poor.
Töö kvaliteedi ja tööviljakuse parandamine Tööhõive suurendamiseks tehakse jõupingutusi paralleelselt töökohtade atraktiivsuse suurendamisega, töö kvaliteedi tõstmisega ja tootlikkuse kasvuga ning töötavate vaeste osakaalu vähendamisega.
Synergies between quality at work, productivity and employment should be fully exploited;
Töö kvaliteedi, tootlikkuse ja tööhõive vahelisi koostoimeid tuleks täiel määral ära kasutada.
Strengthening social and territorial cohesion Determined action is needed to strengthen social inclusion, prevent exclusion from the labour market and support integration in employment of people at a disadvantage, and to reduce regional disparities in terms of employment, unemployment and labour productivity, especially in regions lagging behind.
Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamine Vaja on sihikindlat tegevust, et parandada sotsiaalset kaasatust, vältida tööturult tõrjutust ja toetada vähemsoodsas olukorras olevate inimeste tööhõivesse integreerimist, samuti selleks, et kõrvaldada piirkondlikud erinevused tööhõives, töötuses ja töö tootlikkuses, eriti mahajäänud piirkondades.
Equal opportunities and combating discrimination are essential for progress.
Võrdsed võimalused ning võitlus diskrimineerimise vastu on edu saavutamiseks olulise tähtsusega.
Gender mainstreaming and the promotion of gender equality should be ensured in all action taken.
Kõigi võetavate meetmete puhul tuleb tagada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ning edendamine.
As part of a new intergenerational approach, particular attention should be paid to the situation of young people, implementing the European Youth Pact, and to promoting access to employment throughout working life.
Osana uudsest põlvkondi ühendavast lähenemisviisist tuleb erilist tähelepanu pöörata noorte inimeste olukorrale, rakendades “Euroopa noorte pakti”, ning kogu tööea jooksul tööturule pääsemise edendamisele.
Particular attention must also be paid to significantly reducing employment gaps for people at a disadvantage, including disabled people, as well as between third-country nationals and EU citizens, in line with any national targets.
Erilist tähelepanu tuleb samuti pöörata tööhõive erinevuste olulisele vähendamisele ebasoodsas olukorras olevate inimeste, sealhulgas puuetega inimeste puhul ning samuti kolmandate riikide kodanike ja Euroopa Liidu kodanike vahel kooskõlas riiklike eesmärkidega.
In taking action, Member States should ensure good governance of employment policies.
Oma tegevuses peaksid liikmesriigid tagama tööhõivepoliitika õige juhtimise.
They should establish a broad partnership for change by involving parliamentary bodies and stakeholders, including those at regional and local levels.
Nad peaksid sisse seadma laialdased partnerlussuhted muudatuste läbiviimiseks, kaasates parlamentaarseid organeid ja huvirühmi, sealhulgas ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil.
European and national social partners should play a central role.
Keskset osa peaksid mängima Euroopa ja riikide tööturgude osapooled.
A number of targets and benchmarks which have been set at EU level in the framework of the European Employment Strategy in the context of the 2003 guidelines are included at the end of this Annex and should continue to be followed up with indicators and scoreboards.
Käesoleva lisa lõpus on loetletud hulk ELi tasandil Euroopa tööhõivestrateegia raames 2003. aasta suuniste kontekstis kindlaks määratud eesmärke ja kriteeriume ning nende täitmist kajastavate näitajate ja tulemustabelite esitamist tuleks jätkata.
Member States are also encouraged to define their own commitments and targets, for which they should take these into account, as well as the 2004 recommendations agreed at EU level.
Liikmesriike kutsutakse samuti üles määratlema oma kohustusi ja eesmärke, mille puhul nad peavad arvestama eelnimetatuga ning samuti ELi tasandil kokku lepitud 2004. aasta soovitustega.
Good governance also requires greater efficiency in the allocation of administrative and financial resources.
Hea juhtimine nõuab ka suuremat tõhusust haldus- ja finantsressursside eraldamisel.
In agreement with the Commission, Member States should target the resources of the Structural Funds, in particular the European Social Fund, on the implementation of the European Employment Strategy and report on the action taken.
Kokkuleppel komisjoniga peaksid liikmesriigid tööhõivestrateegia rakendamisel kasutama struktuurifondide, eriti Euroopa Sotsiaalfondi ressursse ja andma aru võetud meetmetest.
Particular attention should be paid to strengthening institutional and administrative capacity in the Member States.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata institutsioonilise ja haldussuutlikkuse suurendamisele liikmesriikides.
Guideline No 17: Implement employment policies aiming at achieving full employment, improving quality and productivity at work, and strengthening social and territorial cohesion.
Suunis nr 17: Rakendada tööhõivepoliitikat, mis on suunatud täieliku tööhõive saavutamisele, töö kvaliteedi ja tootlikkuse paranemisele ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele.
Policies should contribute to achieving an average employment rate for the European Union (EU) of 70 % overall, of at least 60 % for women and of 50 % for older workers (55 to 64) by 2010, and to reduce unemployment and inactivity.
Poliitika peaks aitama saavutada aastaks 2010 Euroopa Liidu (ELi) üldist keskmise tööhõive määra 70 %, kusjuures naiste tööhõive oleks vähemalt 60 % ja vanemaealiste (55- kuni 64-aastaste) töötajate oma 50 %, ning vähendada töötust ja mitteaktiivsust.
Member States should consider setting national employment rate targets.
Liikmesriigid peaksid kaaluma tööhõivemäärade riiklike eesmärkide seadmist.
In addressing these objectives, action should concentrate on the following priorities:
Nimetatud eesmärkide saavutamisel peaks tegevus keskenduma järgmistele prioriteetidele:
attract and retain more people in employment, increase labour supply and modernise social protection systems,
soodustada suurema hulga inimeste tööturule tulekut ja pikaajalist töötamist, suurendada tööjõu pakkumist ning ajakohastada sotsiaalkaitsesüsteeme,
improve adaptability of workers and enterprises,
suurendada töötajate ja ettevõtjate kohanemisvõimet,
increase investment in human capital through better education and skills.
suurendada investeeringuid inimkapitali hariduse ja kutseoskuste arendamise teel.
ATTRACT AND RETAIN MORE PEOPLE IN EMPLOYMENT, INCREASE LABOUR SUPPLY AND MODERNISE SOCIAL PROTECTION SYSTEMS
SOODUSTADA SUUREMA HULGA INIMESTE TÖÖTURULE TULEKUT JA PIKAAJALIST TÖÖTAMIST, SUURENDADA TÖÖJÕU PAKKUMIST NING AJAKOHASTADA SOTSIAALKAITSESÜSTEEME
Raising employment levels is the most effective means of generating economic growth and promoting socially inclusive economies whilst ensuring a safety net for those unable to work.
Tööhõivemäärade tõstmine on kõige tõhusam vahend majanduskasvu genereerimiseks ja kõrge sotsiaalse kaasatusega majanduse edendamiseks, kindlustades samal ajal sotsiaalkaitsevõrgu neile, kes pole võimelised töötama.
Promoting an increased labour supply in all groups, a new lifecycle approach to work and modernising social protection systems to ensure their adequacy, financial sustainability and responsiveness to changing needs in society are all the more necessary because of the expected decline in the working-age population.
Üha enam on tööealise elanikkonna oodatava vähenemise tõttu vajalik edendada suuremat tööjõu pakkumist, uudset elutsüklipõhist lähenemist töötamisele ning ajakohastada sotsiaalkaitsesüsteeme, et tagada nende piisav ulatus, rahaline jätkusuutlikkus ja vastavus ühiskonna muutuvatele vajadustele.
Special attention should be paid to tackling the persistent employment gaps between women and men, and the low employment rates of older workers and young people, as part of new intergenerational approach.
Osana uudsest põlvkondi ühendavast lähenemisviisist tuleks erilist tähelepanu pöörata meeste ja naiste püsivate tööhõiveerinevuste ning noorte ja vanemaealiste madala tööhõivega seonduvate probleemidega tegelemisele.
Action is also required to tackle youth unemployment which is on average double the overall unemployment rate.
Tegutseda tuleb ka selle nimel, et lahendada noorte töötuse probleem; keskmiselt on noorte töötus umbes kaks korda suurem üldisest töötuse määrast.