natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Decision 1999/719/EC approving the aid, it stated that:
Abi heakskiitmist käsitlevas otsuses 1999/719/EÜ märgib komisjon:
‘Clearly, if the vessels are not deployed in FPO, they will not bring about any economic development there.
“On selge, et juhul kui matkelaevu ei kasutata Prantsuse Polüneesias, ei aita nad kuidagi kaasa nimetatud piirkonna majandusarengule.
Therefore, it is essential that the aid is linked to a requirement that the vessels be deployed in FPO.
Järelikult on oluline kehtestada abi heakskiitmisel tingimus, et neid laevu kasutataks Prantsuse Polüneesias.
France has undertaken that the vessels will be used exclusively in FPO for at least five years.
Prantsusmaa peab kohustuma kasutama neid laevu vähemalt viie aasta jooksul ainult selles piirkonnas.
The Commission has decided to make this a condition upon which it approves the aid, since the development content of the project would otherwise be compromised.’
Komisjon otsustas, et abi heakskiitmine on võimalik ainult juhul, kui projekt vastab arenguabi tingimustele.”
The Commission noted in its decision to open the formal investigation procedure in 2003 that France had agreed that one of the ships, Pacific Princess, formerly R3, should operate permanently outside FPO and that the other, Tahitian Princess, formerly R4, although being based in Papeete, the capital of FPO, should also occasionally operate in regions not belonging to FPO.
Komisjon märkis oma 2003. aasta ametliku uurimismenetluse algatamise protokollis, et Prantsusmaa tunnistas ühe matkelaeva, Pacific Princessi (endine R3), pidevat kasutamist väljaspool Prantsuse Polüneesiat ning teise laeva, Tahitian Princessi (endine R4), kuigi selle kodusadam on Prantsuse Polüneesia pealinn Papeete, kasutamist juhuti väljaspool Prantsuse Polüneesiat.
On the basis of this observation, and given the clear conditions imposed by the Commission in Decision 1999/719/EC and the fact that both ships were at least partially used outside FPO, the Commission considered that the condition imposed by its 1999 decision was no longer met, causing it to suspect that there had been a misuse of State aid.
Lähtuvalt sellest tähelepanekust ja võttes arvesse otsusega 1999/719/EÜ selgesõnaliselt kehtestatud tingimusi ning samuti asjaolu, et mõlemat matkelaeva kasutatakse vähemalt osaliselt väljaspool Prantsuse Polüneesiat, on komisjon arvamusel, et 1999. aasta otsuse tingimused ei ole enam täidetud ning on tekkinud kahtlus riigiabi kuritarvitamise kohta.
The rules concerning misuse of aid are set out in Article 16 of Regulation (EC) No 659/1999, which in turn refers to the normal rules regarding the formal investigation procedure and the procedures applicable to unlawful aid.
Riigiabi kuritarvitamisega seotud menetluse eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikliga 16. Selles artiklis viidatakse ametliku menetluse tavaeeskirjadele ja abi kuritarvitamise puhul kohaldatavatele menetlustele.
This assessment will, therefore, focus on whether the aid can be compatible with the common market on the basis of Decision 1999/719/EC and the rules on development aid contained in the State aid rules governing shipbuilding.
Käesolevas hinnangus keskendutakse seetõttu küsimusele abi kokkusobivusest ühisturuga lähtuvalt otsusest 1999/719/EÜ ja abi vastavusele laevaehitusele antava riigiabi kehtivate eeskirjade arenguabi käsitlevatele sätetele.
Appraisal of the compatibility of the aid
Hinnang abi ühisturuga kokkusobivuse kohta
The Commission firstly notes that it is established that the ships have not been used in accordance with Decision 1999/719/EC.
Esiteks märgib komisjon, et on kindlaks tehtud, et matkelaevu ei kasutatud vastavalt otsuse 1999/719/EÜ tingimustele.
The Commission will therefore assess whether the aid granted in 1999 can nevertheless be considered as compatible with the common market on the basis of the new facts that have come to light during the present investigation and of the original objective of the aid, which was the particular economic development effect on FPO.
Komisjon uurib järgnevalt küsimust, kas 1999. aastal antud abi võiks sellegipoolest kokku sobida ühisturuga, võttes arvesse käesoleva uurimismenetluse käigus täheldatud uusi asjaolusid ja lähtudes esmasest eesmärgist, mis nägi ette Prantsuse Polüneesia majandusarengu edendamist.
The two main aspects to be assessed are the effects of the terrorist attacks of 11 September 2001 and the particular economic development effect on FPO.
Oluline on hinnata ka 11. septembri 2001. aasta terrorismirünnakute mõju Prantsuse Polüneesia majanduse arengule.
Effects of 11 September 2001
septembri 2001 mõju
The Commission has, in a number of State aid decisions, acknowledged that the terrorist attacks of 11 September 2001 were to be regarded as exceptional circumstances for the cruise ship industry.
Mitmes riigiabi käsitlevas otsuses on komisjon tunnistanud, et 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakud on merematkete sektorit mõjutavad erandlikud asjaolud.
It therefore considers that the argument put forward by France and ECP whereby these events created a situation of force majeure is admissible.
Sellest lähtuvalt otsustas komisjon arvestada Prantsusmaa ja ECP esitatud argumenti, et nimetatud sündmus oli vääramatu jõud.
The Commission considers that, in the case in point, the impact of the terrorist attacks of 11 September 2001 was twofold.
Komisjoni arvates on 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakutel kahesugune mõju.
Firstly, it contributed to the bankruptcy of Renaissance Financial.
Esiteks põhjustasid nad ettevõtja Renaissance Financial pankroti.
Even though Renaissance Financial had already encountered problems before 11 September 2001, the terrorist attacks in their impact on the cruise market were decisive because potential investors withdrew their support for the company.
Kuigi ettevõtjal Renaissance Financial oli juba enne 11. septembrit 2001 finantsraskusi, oli terrorirünnakute mõju arvestatava tähtsusega, sest potentsiaalsed investeerijad loobusid igasugusest toetusest ettevõtjale.
Owing to difficulties in finding a new interested operator and to complicated legal problems that had to be resolved between Renaissance Financial's receivers, the owners, the French Government and the new operator, it took almost a year for the ships to be put back into service.
Võttes arvesse raskusi uue operaatori leidmisel ning ettevõtja Renaissance Financial pankrotihalduri, omanike, Prantsusmaa ja uue operaatorfirma vahel lahendamist vajavaid keerulisi juriidilisi probleeme, kulus ligikaudu aasta enne, kui matkelaevad taas kasutusele võeti.
Therefore, the fact that the ships were not operated for almost one year and the resulting loss of development effects for FPO can be linked to the situation of force majeure created by the event of 11 September 2001.
Seepärast võib asjaolu, et laevu ei kasutatud ligikaudu aasta jooksul, mis omakorda mõjutas negatiivselt Prantsuse Polüneesia majandusarengut, käsitleda 11. septembri 2001 sündmuste põhjustatud vääramatu jõuna.
The second effect of 11 September 2001 was to influence, in the short and medium term, the cruise industry by, on the one hand, obliging companies to lower prices in a bid to keep their customers and, on the other, making potential clients more reluctant to travel long distances by plane.
Lisaks mõjutasid 11. septembri 2001. aasta sündmused lühemas ja keskmises perspektiivis ühelt poolt matkelaevade operaatoreid, sundides neid klientide hoidmiseks piletite hindu alandama, ja teiselt poolt potentsiaalseid kliente, vähendades nende soovi võtta ette pikki lennureise.
Since FPO is a long way from the United States and Europe, operating cruise ships there became more difficult from a financial point of view.
Prantsuse Polüneesia asub Ameerika Ühendriikidest ja Euroopast kaugel, seega muutus matkelaevade käigushoidmine selles piirkonnas rahanduslikult keerukamaks.
While this effect can now be considered to be over, it was discernible until 2003.
Kui praegu võib täheldada, et nimetatud sündmuse mõju on möödunud, oli see kuni 2003. aastani selgelt tuntav.
On the basis of the above observations, the Commission considers that the period during which the ships could not be operated owing to the events linked to the terrorist attacks does not have to be offset and can therefore be deducted from the development effect needed to justify the aid.
Eespool toodud tähelepanekutest lähtuvalt otsustas komisjon, et ajavahemikku, kus laevu terrorirünnakutega seotud asjaolude tõttu ei kasutatud, ei võeta arvesse majandusarengu mõju arvutamisel, millega põhjendatakse abi vajalikkust.
Development effects
Mõju arengule
The Commission has assessed the development effects of the use of the ships and compared them with what was originally intended.
Komisjon hindas laevade kasutamise mõju piirkonna arengule ja võrdles seda algselt kavandatuga.
The Commission agrees with the French request that the development effects of the two ships should be assessed together since both ships were jointly assessed in Decision 1999/719/EC.
Komisjon on nõus Prantsusmaa taotlusega, et mõlema matkelaeva mõju hinnatakse koos, sest otsuses 1999/719/EÜ antud hinnang oli seotud mõlema laevaga.
Furthermore, from a development point of view, it is the aggregate development effect that is of relevance and not the question as to which of the two ships accounted for that effect.
Lisaks on arengu seisukohalt oluline kogumõju, mitte kummagi laeva kasutamise mõju eraldi.
However, the Commission does not take the view that the development effects in all the regions eligible for development aid should be taken into account since the original decision concerned only development effects in FPO.
Siiski ei arva komisjon, et arvesse tuleks võtta laevade kasutamise mõju kõikides arenguabi taotlemiseks kõlblikes piirkondades, sest esialgne otsus oli seotud vaid mõjuga Prantsuse Polüneesia arengule.
Taking into account effects in other regions or countries would be tantamount to altering the original objective of the aid.
Arengumõju arvestamine teistes piirkondades või riikides muudaks abi osutamise esialgset eesmärki.
In the original decision the Commission based its approval of the aid on estimations of annual spending of some EUR 44 million for the two ships, or 5 × EUR 44 million = EUR 220 million over the five‐year period.
Algses otsuses hindas komisjon abi heaks kiites kahe laeva aastakuludeks 44 miljonit eurot, seega 5 x 44 = 220 miljonit eurot viie aasta jooksul.
It can therefore be concluded that, taking account of the situation of force majeure created by the attacks of 11 September 2001, the ships will, by virtue of their currently known past and future use, have generated a development effect similar to what was originally anticipated.
Seega võiks järeldada, et arvestades 11. septembri sündmuste kui vääramatu jõu mõju, on matkelaevade eelnev ja teada olev tulevane arengumõju sarnane algselt kavandatud mõjuga.
Accordingly, the Commission considers that the particular development effect of the aid is ensured, that the conditions for authorising the aid are thus met and that the aid has therefore not been misused.
Seetõttu arvab komisjon, et abi arengumõju on saavutatud ja et abi osutamise lubamise tingimused on seega täidetud ning abi ei ole seega kuritarvitatud.
CONCLUSION
Järeldus
The Commission finds that France has, in breach of Article 88(3) of the Treaty, unlawfully changed the conditions governing the development aid authorised for the construction of two ships.
Komisjoni arvates on Prantsusmaa seadusvastaselt muutnud kahele matkelaevale antud arenguabi tingimusi ning see on vastuolus asutamislepingu artikli 88 lõikega 3.
However, since the development effects for FPO, taking into account the time lost for reasons of force majeure, are equivalent to what was originally intended, the aid is compatible with the common market and, in particular, with the rules governing development aid for the shipbuilding sector,
Siiski, arvestades vääramatu jõu tõttu kaotatud aega, vastab abi algselt Prantsuse Polüneesia arengule seatud eesmärkidele ning on kooskõlas ühisturuga ja eelkõige laevaehituse eeskirjadega arenguabi andmise kohta,
The Sate aid which France has implemented as development aid for the construction of the cruise ships Pacific Princess (formerly R3) and Tahitian Princess (formerly R4), in the form of tax concessions, is compatible with the common market under Article 87(3)(e) of the Treaty.
Riigiabi, mille Prantsusmaa andis maksusoodustuste vormis arenguabina matkelaevadele Pacific Princess (enne R3 ) ja Tahitian Princess (enne R4 ), on kooskõlas ühisturuga asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti e tähenduses.
OJ C 105, 1.5.2003, p. 30.
ELT C 105, 1.5.2003, lk 30.
OJ L 292, 13.11.1999, p. 23.
EÜT L 292, 13.11.1999, lk 23.
La loi du 11 juillet 1986 modifiée, relative aux investissements productifs dans les départements et territoires d'Outre-Mer.
juuli 1986. aasta seadus (mida on hiljem muudetud), mis käsitleb Prantsuse ülemeredepartemangudes ja -piirkondades tehtud tootlikke investeeringuid.
Although the ships were not operated for one year, they were maintained and, according to France, generated around EUR 8,5 million in local spending in FPO, in the form of crew costs (even a ship not in operation needs a crew to look after it), fuel and technical maintenance costs, port fees, etc.
Vaatamata sellele, et laevu aasta jooksul ei kasutatud, tuli neid hooldada ja hallata. Prantsusmaa hinnangu kohaselt olid Prantsuse Polüneesiaga seotud kulud ligi 8,5 miljonit eurot, mis hõlmasid meeskonna (kuigi laevu ei kasutatud, pidid meeskonnad neid korras hoidma), kütuse, tehnilise hoolduse ja sadamamaksudega seotud kulusid.
Directive as last amended by Directive 94/73/EEC (OJ L 351, 31.12.1994, p. 10).
Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 94/73/EÜ (EÜT L 351, 31.12.1994, lk 10).
The same provision is found in Regulation (EC) No 1540/98, which replaced Directive 90/684/EEC, and in the Commission framework on State aid in shipbuilding (OJ C 317, 30.12.2003, p. 11), which has been applicable since 1 January 2004 following the expiry of Regulation (EC) No 1540/98.
Sama säte on ka määruses (EÜ) nr 1540/98, millega asendati direktiiv 90/684/EMÜ, ja komisjoni raamistikus laevaehitusele antava abi kohta (ELT C 317, 30.12.2003, lk 11), mis jõustus 1. jaanuaril 2004 pärast määruse (EÜ) nr 1540/98 aegumist.
Including the decision in Case N 843/01 concerning Meyer Werft Papenburg (OJ C 238, 3.10.2002, p. 10).
Otsus ettevõtjaga Meyer Werft Papenburg seotud juhtumi N 843/01 kohta (EÜT C 238, 3.10.2002, lk 10).
The annual financial benefit for FPO will, according to ECP, amount to EUR 30 million.
Prantsuse Polüneesia iga-aastane rahaline hüvitis on ECP hinnangul 30 miljonit eurot.
ECP also stated that Princess Cruises aims at a more upmarket segment than Renaissance Financial did, and this should lead to higher spending locally.
ECP teatas ka, et ettevõtja Princess Cruises turuosa on suurem, kui see oli ettevõtjal Renaissance Financialil, mis tähendab suuremaid investeeringuid selles piirkonnas.
If the time lost as a result of the 11 September events (one year) is deducted, the development effects that would be needed to comply with the original decision would be 4 years × EUR 44 million = EUR 176 million.
Kui jätta arvutustest välja 11. septembri sündmustele järgnenud aasta, mil laevu ei kasutatud, peab algse otsuse tingimustele vastav arengumõju olema järgmine: 4 aastat x 44 miljonit eurot = 176 miljonit eurot.
The spending generated in FPO by the operation of the ships, currently put at EUR 175,5 million, is virtually equal to that amount.
Laevadega seotud kulud Prantsuse Polüneesias on praeguste arvutuste kohaselt 175,5 miljonit eurot, mis vastab ligikaudselt eespool nimetatud summale.
of 6 October 2004
oktoobrist 2004,
on State aid which Italy plans to grant to the agricultural undertaking Cooperativa Agricola Moderna Scrl
riigiabi kohta, mida Itaalia kavatseb anda põllumajandusettevõttele Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l.
(notified under document number C(2004) 3639)
(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3639 all)
THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
Having called on [1] interested parties to submit their comments pursuant to the provision cited above and having regard to their comments,
olles kutsunud [1] huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja võttes neid märkusi arvesse
By letter dated 8 February 2001, registered on 9 February 2001, the Italian Permanent Representation to the European Union notified the Commission of the measure indicated above in accordance with Article 88(3) of the EC Treaty.
veebruari 2001. aasta kirjas, mis registreeriti 9. veebruaril 2001, teavitas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 komisjoni eespool nimetatud meetmest.
By letters of 21 August 2001, registered on 24 August 2001, of 3 December, registered on 5 December 2001, and of 11 April 2002, registered on 17 April 2002, the Italian Permanent Representation to the European Union sent the Commission the further information requested from the Italian authorities by letters of 9 April 2001 and 27 September 2001 and via informal contacts.
augusti 2001. aasta kirjas, 3. detsembri 2001 aasta kirjas ja 11. aprilli 2002. aasta kirjas, mis registreeriti vastavalt 24. augustil 2001, 5. detsembril 2001 ja 17. aprillil 2002, edastas Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia asutustelt 9. aprilli 2001. aasta ja 27. septembri 2001. aasta kirjades ja mitteametlike kontaktide käigus nõutud täiendava teabe.
By letter dated 5 June 2002, the Commission informed Italy that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty in respect of the said aid.
juuni 2002. aasta kirjas teavitas komisjon Itaaliat oma otsusest algatada nimetatud abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus.
The decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Communities [2].
Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas.
The Commission invited interested parties to submit their comments on the aid.
Komisjon palus asjaomastel kolmandatel isikutel esitada kõnealuse abi kohta omapoolsed märkused.
The Commission did not receive any comments from interested parties.
Komisjonile ei laekunud huvitatud isikutelt ühtegi märkust.
By letter dated 16 September 2002, registered on 17 September 2002, Italy sent the Commission further information on the planned aid.
septembri 2002. aasta kirjas, mis registreeriti 17. septembril 2002, edastas Itaalia komisjonile kavandatava abi kohta täiendava teabe.
Cooperativa Agricola Moderna Scrl is one of the undertakings eligible to receive the rescue aid examined and approved by the Commission in case N 354/2000 [3].
Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. on üks neist ettevõtetest, mis on kõlblik saama päästmisabi taotluse nr N 354/2000 alusel, mida komisjon on uurinud ja heaks kiitnud.
The approving decision makes provision for converting the rescue aid into restructuring aid provided that within six months of the aid being authorised Italy submits a restructuring plan for the undertaking, in accordance with point 23 of the Community Guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty (hereafter “the Guidelines”) [4].
Heakskiitev otsus sisaldab sätet, mille kohaselt võib päästmisabi kujundada ümber ümberkorraldamisabiks, tingimusel et kuue kuu jooksul abi heakskiitmisest esitab Itaalia vastavalt ühenduse suuniste raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi “suunised”) punktile 23 selle ettevõtte ümberkorraldamiskava.
The Italian authorities sent notification of the restructuring plan in accordance with the commitment made.
Itaalia asutused on nimetatud nõude täitnud ning esitanud ühistu ümberkorraldamiskava.
This Decision therefore focuses on the restructuring aid.
Kõnealune otsus käsitleb seepärast ümberkorraldamisabi.
In line with the restructuring plan, the rescue aid disbursed, amounting to ITL 900000000 (€ 464810), was converted into a subsidy in the form of a capital grant.
Kooskõlas ümberkorraldamiskavaga kujundati eraldatud päästmisabi summas 900000000 Itaalia liiri (464810 eurot) ümber subsiidiumiks kapitalitoetuse vormis.
Description of the undertaking
Ettevõtte kirjeldus
Cooperativa Agricola Moderna Scrl is a small-scale cooperative society comprising 69 partners specialising in wine and cereal growing (primary production).
Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. on väike ühistu, mis koosneb 69st osapoolest ja on spetsialiseerunud viinamarja- ja teraviljakasvatusele (esmatootmine).
It currently manages 75 hectares which it owns and 207 hectares which it leases, and receives the production from a further 178 hectares.
Ühistu harib praegu 75 hektarit talle kuuluvat ja 207 hektarit renditavat maad ning saab saaki veel lisaks 178 hektarilt.
Market study
Turuanalüüs
According to the Italian authorities, Cooperativa Agricola Moderna Scrl’s main activity is the production of grapes for winemaking (80% of its gross saleable production).
Itaalia asutuste kohaselt on ühistu Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. peamiseks tegevuseks viinamarjade kasvatus veinitootmiseks (80% ühistu müüdavast brutotoodangust).
The market concerned is the wine market.
Kõnealune turg on seega veiniturg.
The total wine production of the Marche Region, which has a surface area of 23500 hectares, 13000 of which produce wine with a registered designation of origin, is ITL 147 billion.
Kogu Marche maakonnas, mille pindala on 23500 hektarit ja millest 13000 hektaril kasvatatakse kontrollitud päritolunimetusega viinamarjasorte, on viinamarjakasvatuse kogutoodangu suurus 147 miljardit Itaalia liiri.
With its 125 hectares of vineyards, Cooperativa Agricola Moderna Scrl covers 0,53% of the total surface area in the region devoted to wine growing and 0,96% of that dedicated to wine with a registered designation of origin and it accounts for 0,38% of the region’s average production (data from the last three years).
125 hektaril asuvate viinamarjaistandustega hõlmab Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. viinamarjakasvatusele pühendunud maakonnas 0,53% selle kogupindalast ja 0,96% kontrollitud päritolunimetustega viinamarjasortide kasvatuseks kasutatavast pindalast ning selle toodang moodustab 0,38% maakonna keskmisest toodangust (viimase kolme aasta andmete põhjal).
The current trends in the wine sector are towards the consumption of better quality wine (the consumption of wine with a registered designation of origin is increasing and the consumption of table wine is decreasing [5].
Veinisektorit iseloomustab praegu suundumus parema kvaliteediga veinide tarbimisele (kontrollitud päritolunimetusega veini tarbimine kasvab ning lauaveini tarbimine väheneb).
The international markets are growing all the time and the reputation of Italian wine abroad is improving even though it has to face vigorous competition from traditional producers and other emerging countries in the sector.
Rahvusvahelised turud on jätkuvalt kasvanud ning Itaalia veinide maine tõusnud hoolimata karmist konkurentsist, mida tavapärased tootjad ja selles valdkonnas uued riigid pakuvad.
Almost three quarters of Italian wine firms export abroad: these are generally small and medium-sized undertakings with an annual turnover of less than 50 billion.
Umbes kolm neljandikku Itaalia veinitootjatest ekspordivad välismaale, need on peamiselt väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, mille aastakäive ei ületa 50 miljardit.
Marche Region wines with a registered designation of origin have good prospects of success.
Marche maakonna kontrollitud päritolunimetusega veinidel on head eduväljavaated.
The Verdicchio dei Castelli di Jesi wine, which has been judged one of the best Italian white wines, is, together with Rosso Conero, one of the most popular Marche Region wines in Italy and throughout the world.
Vein Verdicchio dei Castelli di Jesi, mida hinnati üheks parimaks Itaalia valgete veinide hulgas, ning vein Rosso Conero on Marche maakonna veinidest Itaalias ja kogu maailmas populaarseimad.
The quantity exported amounts to 30% [6].
Eksporditud kogus moodustab 30%.