natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission already concluded in its decision of 2 October 1996 on the financing of RTP that the price paid by the State to RTP for the network represented the market value and did not constitute state aid [68].
Komisjon järeldas juba oma 1996. aasta 2. oktoobri otsusega RTP rahastamise kohta, et hind, mille riik RTP-le võrgu eest maksis, vastas turuväärtusele ja ei kujutanud endast riigiabi. [68] SIC ei vaidlustanud seda otsust esimese astme kohtus.
Furthermore, the Commission does not agree with the comments to the effect that the compensation is not justified because the television network has been built with the help of state financing.
Lisaks sellele ei nõustu komisjon kommentaaridega selle kohta, et hüvitis ei ole õigustatud, kuna televisioonivõrk on ehitatud riigi rahastamise abiga.
It considers that the function of the State as an investor should not be confused with its function as a public authority.
Komisjon leiab, et riigi rolli investorina ei tohiks segamini ajada selle ametiasutuse funktsiooniga.
Although the State is the sole owner of RTP and became the sole owner of TDP, the two companies should, for transparency reasons, be legally and financially independent.
Ehkki riik on RTP ainuomanik ja sai ka TDP ainuomanikuks, peaksid need kaks ettevõtet läbipaistvuse huvides nii õiguslikult kui rahaliselt iseseisvaks jääma.
The network was part of the assets of RTP.
Võrk moodustas osa RTP varadest.
Therefore, the compensation granted by the State to the public company RTP in respect of the market value of the network, which it had decided to split off from the assets of RTP, does not confer any financial advantage on RTP as the compensation matched the real value of those assets.
Seetõttu ei kujuta hüvitis, mille riik eraldas riigiettevõttele selle RTP võrgu, turuväärtuse eest rahalist soodustust, mille ta oli otsustanud RTP varadest eraldada, kuna hüvitis vastas nende varade tegelikule väärtusele.
And so, the measure does not confer an advantage on RTP and does not, therefore, constitute state aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Niisiis ei anna meede RTP-le soodustust ning ei kujuta seetõttu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses endast riigiabi.
After considering the comments from third parties and the Portuguese authorities, the Commission concludes that the capital increases in the period 1994 to 1997 provided a financial advantage for RTP.
Pärast kolmandate isikute ja Portugali ametiasutuste kommentaaridega tutvumist järeldab komisjon, et kapitali suurendamine ajavahemikul 1994–1997 moodustas RTP jaoks rahalise soodustuse.
As can be seen from Table 3, considering the weak financial position of RTP in the period when the capital increases were made, no private investor would have injected capital into the company as no normal return could be expected from the company within a reasonable time.
Nagu tabelist 3 ilmneb, arvestades RTP nõrka finantsseisundit ajavahemikul, mil kapitali suurendamine aset leidis, ei oleks ükski erainvestor sellesse ettevõttesse kapitali süstinud, kuna mõistliku aja jooksul ei olnud ettevõttelt normaaltulu oodata.
In fact, despite the capital injections, the financial position of RTP deteriorated.
Tegelikult halvenes RTP finantsseisund kapitalisüstidest hoolimata.
Neither the Portuguese authorities nor third parties alleged that the Portuguese State acted as a private investor when injecting capital into the company.
Seda, et Portugali riik oleks ettevõttesse kapitalisüste tehes toiminud kui erainvestor, ei väitnud ei Portugali ametiasutused ega kolmandad isikud.
The Commission does not agree with the Portuguese authorities that the loan granted in 1998 was in conformity with market conditions.
Komisjon ei nõustu Portugali ametiasutustega selles, et 1998. aastal väljastatud laen vastas turutingimustele.
For the loan not to constitute state aid, the conditions attached to it (the security sought and the interest rate) should reflect the inherent risk of lending to an undertaking [70].
Selleks et laen ei kujutaks endast riigiabi, peaksid sellega seotud tingimused (taotletud tagatis ja intressimäär) kajastama ettevõttele laenu andmisest tulenevaid riske.
The risk and subsequently the interest rate are higher when a company is in an economic and financial situation the soundness of which is below the level at which a financial institution would lend to it.
Risk ja sellest tulenevalt ka intressimäär on kõrgemad siis, kui ettevõte on sellises majanduslikus ja rahalises olukorras, mille usaldusväärsus on allpool seda taset, mille juures finantsasutus laenu väljastaks.
As can be seen from Table 3, at the time the loan was agreed, RTP was in severe financial difficulties to the extent that its debts exceeded the value of its assets and net equity was negative.
Nagu tabelist 3 ilmneb, oli RTP ajal, mil laen väljastati, tõsistes rahalistes raskustes, nii et ta võlad ületasid varade maksumuse ja netoväärtus oli negatiivne.
Technically, the company was bankrupt.
Tehniliselt oli ettevõte pankrotis.
Firstly, it should be borne in mind that the loan was a subordinated loan, i.e. it had no asset-based security and, in the case of bankruptcy, it ranked for repayment purposes after all creditors but before shareholders.
Esmalt tuleks meeles pidada, et see laen oli allutatud laen, s.t sellel puudus varaline tagatis ja pankrotistumise korral oleks see tagasimaksmisel järjestunud pärast kõiki võlausaldajaid, kuid enne aktsionäre.
The absence of appropriate asset-based security was a clear indication that the loan was not granted at market conditions and that aid was involved.
Asjakohase varalise tagatise puudumine oli selge märk sellest, et laenu ei väljastatud turutingimustel ja et kaasatud oli toetus.
In view of the technical bankruptcy of RTP at the time the loan was granted, no financial institution would have granted a subordinated loan to the company as there was little likelihood of RTP being able to repay it.
Arvestades RTP tehnilist pankrotiseisundit laenu andmise ajal ei oleks ükski finantsasutus ettevõttele allutatud laenu väljastanud, kuna tõenäosus, et RTP suudab seda tagasi maksta, oli väga väike.
Indeed, the loan was not granted by a private financial institution but by the Public Debt Stabilisation Fund.
Tegelikult ei andnudki seda laenu finantsasutus, vaid riigivõla stabiliseerimisfond.
Secondly, it can be argued that the interest rate applied to the loan clearly does not reflect its intrinsic risk.
Teiseks võib väita, et laenu intressimäär ei kajasta selle riski.
Not only is it below the reference rate that the Commission normally uses to calculate the aid element in interest subsidy schemes for loans [71], but also a normal market operator would require, on the top of sound guarantees, an interest rate that compensated for such a high risk of non-repayment.
See ei jää mitte ainult alla viitemäärale, mida komisjon tavaliselt kasutab laenude subsideerimisskeemide abielemendi arvutamisel, [71] vaid ka tavaline turuosaline nõuaks lisaks usaldusväärsele tagatisele intressimäära, mis hüvitaks nii kõrge laenu tagasimaksmisega seotud riski.
Given that its financial position was such that RTP would not have been able to obtain a subordinated loan under normal circumstances, the loan effectively equates to the payment of a grant and constitutes an advantage for RTP.
Võttes arvesse, et RTP finantsseisund oli selline, et ettevõttel ei oleks tavatingimustes õnnestunud allutatud laenu saada, võrdsustub laen tegelikult toetuse maksmisega ja kujutab endast RTP jaoks soodustust.
Accordingly, the Commission considers that the debt rescheduling with the social security scheme, the capital injections in the period 1994 to 1997 and the loan granted in 1998 provided a financial and economic advantage as compared with competitors that did not receive the same funds.
Seepärast järeldab komisjon, et võla ümberkorraldamine sotsiaalkindlustusskeemiga, kapitalisüstid ajavahemikul 1994–1997 ning 1998. aastal antud laen moodustavad rahalise ja majandusliku eelise võrreldes konkurentidega, kes ei saanud samasugust toetust.
Distortion of competition
Konkurentsi moonutamine
Since the Portuguese television market was open to competition by 1992 at the latest, there were competitors on the market during the period that RTP benefited from the different measures.
Hiljemalt 1992. aastast, kui Portugali televisiooniturg konkurentsile avati, oli ajal, kui RTP erinevatest meetmetest kasu sai, turul konkurente.
In February 1992 broadcasting licences were granted to the commercial broadcasters SIC and TVI and in October 1992 SIC started broadcasting in Portugal.
Veebruaris 1992 väljastati eraõiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele SIC ja TVI ringhäälinguload ning 1992. aasta oktoobris alustas SIC Portugalis saadete edastamist.
The Commission does not agree with the Portuguese authorities that the agreement on the debt with the social security scheme would fall outside the concept of state aid, as the debt itself had been created before the Portuguese broadcasting market was opened up to competition.
Komisjon ei nõustu Portugali ametiasutuste väitega, et võlaleping sotsiaalkindlustusskeemiga jääb väljapoole riigiabi mõistet, kuna see võlg tekkis enne Portugali ringhäälinguturu konkurentsile avamist.
The financial advantage was granted to RTP in May 1993 after the opening-up of the broadcasting market and was therefore able to confer an economic advantage on RTP.
RTP-le anti finantssoodustusi mais 1993 pärast ringhäälinguturu avamist, mistõttu tekkis RTP-l majanduslik eelisseisund.
Accordingly, the Commission concludes that the measures granted by the State were able to confer an economic and financial advantage on RTP compared with competitors not receiving the same funds and thereby to distort competition within the meaning of Article 87(1).
Seega järeldab komisjon, et riigi poolt määratud meetmed võimaldasid RTP-l majandusliku ja rahalise eelise tekkimise võrreldes konkurentidega, kes selliseid rahalisi vahendeid ei saanud, ja seega moonutasid artikli 87 lõike 1 tähenduses konkurentsi.
Effect on trade between Member States
Mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele
State measures fall within the scope of Article 87(1) in so far as they affect trade between Member States.
Riigi meetmed kuuluvad artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse, kuna need mõjutavad liikmesriikide vahelist kaubandust.
This is the case whenever the activities in question are subject to intra-Community trade.
See kehtib siis, kui kõnealune tegevus puudutab ühendusesisest kaubandust. Antud juhul on abisaaja, RTP, ise tegev rahvusvahelisel turul.
In the present case, the beneficiary RTP is itself active on the international market.
Ta vahetab Euroopa Ringhäälinguliidu kaudu teleprogramme ja osaleb Eurovisioonisüsteemis.
Indeed, through the European Broadcasting Union it exchanges television programmes and participates in the Eurovision system [72].
Lisaks on RTP nende kommertsringhäälinguorganisatsioonide otsene konkurent, kes on tegevad rahvusvahelisel ringhäälinguturul ja kel on rahvusvaheline omandistruktuur.
Accordingly, it can be concluded that the measures granted to RTP affect trade between Member States within the meaning of Article 87(1).
Seega võib järeldada, et RTP-le määratud meetmed mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust artikli 87 lõike 1 tähenduses.
Conclusion on the aid nature of the ad hoc measures
Järeldused sihtotstarbeliste meetmete abi iseloomu kohta
It transpires from the above that, leaving aside possible public service obligations imposed on RTP, the following measures involve state aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty: the debt rescheduling with the social security scheme, the capital injections during the period 1994 to 1997 and the loan granted in 1998.
Eespool kirjeldatust selgub, et jättes kõrvale võimalikud avaliku teenuse osutamise kohustused, mis RTP-le määratud on, loetakse järgnevad meetmed EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabiks: sotsiaalkindlustusskeemiga laenu ümberkorraldamine, kapitalisüstid ajavahemikul 1994–1997 ja 1998. aastal antud laen.
the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined,
vastuvõtval ettevõtjal peavad tõepoolest olema avaliku teenuse osutamise kohustused, mida täita, ja need kohustused peavad olema selgelt määratletud,
the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner,
näitajad, mille alusel hüvitisi arvutatakse, peavad olema objektiivselt ja läbipaistvalt ette kindlaks määratud,
the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or some of the costs incurred in the discharge of public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations,
hüvitis ei tohi ületada summat, mis on vajalik kõigi või mõnede avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmise kulude katmiseks, arvestades vastavaid kviitungeid ja mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest,
when the company is not chosen pursuant to a public procurement procedure, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately equipped, would have incurred in discharging those obligations.
kui ettevõtet ei valitud välja avaliku hanke korras, määratakse vajaliku hüvitise suurus kindlaks, analüüsides kulusid, mis tüüpilisel, hästi juhitud ja küllaldaselt varustatud ettevõttel nende kohustuste täitmisel tekiks.
Leaving aside the first and third conditions, the ad hoc measures mentioned in paragraph 151 do not seem to fulfil the second and fourth conditions of Altmark for the reasons given below:
Jättes kõrvale esimese ja kolmanda tingimuse, ei tundu põhjenduses 151 mainitud sihtotstarbelised meetmed vastavat Altmarki teisele ja neljandale tingimusele ja seda järgnevatel põhjustel.
It is clear that the financing granted by means of the agreement with the social security scheme and the loan were not part of a compensation system the parameters of which had been established beforehand in an objective and transparent manner (second condition).
On selge, et sotsiaalkindlustusskeemiga sõlmitud lepingu kaudu saadud rahaline toetus ning laen ei kuulunud hüvitussüsteemi, mille parameetrid oleks olnud eelnevalt objektiivsel ja läbipaistaval viisil määratletud.
On the contrary, they were based on ad hoc decisions attributable to the State.
Vastupidi, need põhinesid riigi ühekordsetel otsustel.
Furthermore, as stated in paragraph 61, the public service contracts provided for a specific financing possibility for investments in public service equipment by means of capital injections.
Nagu mainitud punktis 61, sätestasid avaliku teenuse lepingud lisaks ka erifinantseerimisvõimaluse investeerida kapitalisüstide abil avaliku teenuse seadmetesse.
They do not restrict the investments to public services or define clearly the conditions and limits of state participation; they merely refer to the possibility for the State to participate in RTP's investments as a shareholder.
Need ei sea piiranguid investeeringutele avalikesesse teenustesse ega määratle selgelt riigi osaluse tingimusi ja kitsendusi; need vaid viitavad võimalusele, et riik saab RTP investeeringutes aktsionärina osaleda.
Therefore, the Commission considers that the capital injections too cannot be considered to be part of a compensation system the parameters of which have been established beforehand in an objective and transparent manner.
Seetõttu leiab komisjon, et ka kapitalisüstid ei moodusta osa hüvitussüsteemist, mille parameetrid on eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil määratletud.
Furthermore, it is clear that RTP was not chosen pursuant to a public procurement procedure guaranteeing the lowest possible cost.
Peale selle on selge, et RTPd ei valitud välja riigihanke korras, mis oleks taganud väikseimad võimalikud kulud.
There are no indications that the amount of the ad hoc payments was determined on the basis of an analysis of the costs that a typical undertaking would incur (fourth condition).
Puuduvad ka tõendid selle kohta, et sihtotstarbeliste maksete summa oleks kindlaks määratud analüüsides kulutusi, mis tüüpilisel ettevõttel tekiks (neljas tingimus).
Accordingly, it is clear that in the present case not all the Altmark conditions are satisfied.
Seega on selge, et antud juhul ei ole ükski Altmarki tingimus täidetud.
Therefore, the measures mentioned in paragraph 151 must be regarded as state aid under Article 87(1) of the EC Treaty.
Seetõttu tuleb punktis 151 mainitud meetmeid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses lugeda riigiabiks.
Assessment of the compatibility of the measures
Hinnang meetmete kokkusobivusele
The Court of Justice has consistently held that Article 86 may provide for an exemption from the ban on state aid for undertakings entrusted with a service of general economic interest (SGEI).
Euroopa Kohtu järjekindla praktika kohaselt võib vastavalt artiklis 86 kehtestatule ettevõtteid, kellele on antud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine (SGEI), riigiabikeelu alt vabastada.
It has been implicitly confirmed in Altmark that state aid which compensates for the costs incurred by an undertaking in providing an SGEI can be regarded as compatible with the common market if it meets the conditions of Article 86(2) of the EC Treaty [75].
Altmarkis on kaudselt kinnitatud, et riigiabi, millega hüvitatakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel tekkinud kulusid, võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks, kui see vastab EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 tingimustele. [75]
The Court of Justice has made it clear that, for a measure to benefit from such exemption, the principles of definition, entrustment and proportionality must all be fulfilled.
Euroopa Kohus on selgeks teinud, et meetme puhul saab sellist vabastust rakendada vaid siis, kui see vastab nii määratluse, ülesande andmise kui ka proportsionaalsuse tingimustele.
The Commission considers that, where these principles are fulfilled, the development of trade is not affected to an extent contrary to the interests of the Community.
Komisjon leiab, et kui need tingimused on täidetud, siis ei mõjutata kaubanduse arengut sellises ulatuses, et see oleks vastuolus ühenduse huvidega.
The way these principles apply in the broadcasting sector is explained in the Commission communication on the application of state aid rules to public service broadcasting [76].
Kõnealuste põhimõtete ringhäälingusektoris rakendamine on selgitatud komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes.
According to the communication, the Commission has to assess whether or not [77]:
Vastavalt teatisele tuleb komisjonil hinnata, kas: [77]
the activities of RTP are public service obligations clearly defined as such by the Member State (definition),
RTP tegevus on liikmesriigi selgelt määratletud avaliku teenuse osutamise kohustus (määratlus),
RTP is officially entrusted by the Portuguese authorities with the provision of that service (entrustment),
Portugali ametiasutused on andnud RTP-le ametlikult ülesande selle teenuse osutamiseks (ülesande andmine),
the funding is proportionate to the net cost of providing the public service.
rahastamine on proportsionaalne võrreldes avaliku teenuse osutamisega kaasnevate puhaskuludega.
As stated in the Amsterdam Protocol [78] and the communication on broadcasting [79], it is for the Member States to define the public service remit of the public service broadcaster.
Nagu Amsterdami protokollis [78] ja ringhäälinguteatises sätestatud, [79] määratlevad avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni avaliku teenuse osutamise liikmesriigid.
In the broadcasting sector the role of the Commission is limited to checking whether the public service definition contains any manifest error.
Ringhäälingusektoris osutatavate avalike teenuste määratlemisel piirdub komisjoni ülesanne ilmsete vigade kontrollimisega.
Such error would constitute an abuse of the definition of the public service.
Selliste vigade puhul võib olla tegemist avalike teenuste mõiste kuritarvitamisega.
Given the specific nature of the broadcasting sector, the Commission considers, in view of the interpretative provisions of the Protocol, a definition entrusting a given broadcaster with the task of providing balanced and varied programming to be legitimate [80].
Ringhäälingusektori eripära arvestades kaalub komisjon protokolli tõlgendatavaid sätteid silmas pidades ka määratlust, millega antakse teatud ringhäälinguorganisatsioonile ülesanne pakkuda tasakaalustatud ja mitmekülgset programmivalikut, seaduspäraseks.
Such a definition would be consistent with the objective of fulfilling the democratic, social and cultural needs of a particular society.
Selline määratlus oleks kooskõlas eesmärgiga rahuldada ühiskonna demokraatlikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi vajadusi.
As described in paragraphs 51 and 52, RTP is, by virtue of Law No 21/92 and the public service contracts, obliged to ensure as a general public television service the broadcasting of two channels with general coverage.
Vastavalt punktides 51 ja 52 esitatud kirjeldusele on RTP kohustatud seaduse nr 21/92 ja avaliku teenuse osutamise lepingute avaliku teenuse osutamise lepingute alusel üldavaliku televisiooniteenuse pakkujana tagama kahel kanalil üldise kattealaga ringhäälingusaadete edastamise.
Whereas the first channel has to offer more general programming, the second channel has to aim more at specific audiences.
Kui esimene kanal peab pakkuma üldisemat programmivalikut, siis teine peab keskenduma konkreetsetele sihtrühmadele.
Furthermore, as described in paragraphs 53 and 54, Law No 21/92 and the public service contracts impose more detailed obligations on RTP regarding programme content and international cooperation, as well as some other specific obligations.
Lisaks, nagu kirjeldatud punktides 53 ja 54, kehtestavad seadus nr 21/92 ja avaliku teenuse osutamise lepingud RTP-le üksikasjalikumaid kohustusi seoses programmi sisu ja rahvusvahelise koostööga ning ka muid erikohustusi.
Although the definition of RTP's public service broadcasting is of a qualitative and rather broad nature, the Commission, in view of the interpretative provisions of the Amsterdam Protocol, considers such a ‘broad’ definition to be as legitimate [81].
Ehkki RTP avalik-õigusliku ringhäälingu määratlus on kvalitatiivne ja suhteliselt lai, peab komisjon Amsterdami protokolli tõlgendatavaid sätteid silmas pidades sellist “laia” määratlust seaduspäraseks.
Therefore, it also considers the general definition of RTP's public service remit to provide two television channels of national coverage, one more general and the other more focused on specific audiences, to be legitimate.
Seetõttu peab ta seaduspäraseks ka RTP üldist avaliku teenuse osutamise määratlust pakkuda kahte riikliku kattealaga telekanalit, millest üks on üldisem ja teine rohkem keskendunud konkreetsetele sihtrühmadele.
Such a definition can be regarded as fulfilling the democratic, social and cultural needs of Portuguese society.
Selline määratlus on kooskõlas Portugali ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega.
Furthermore, the Commission regards as legitimate the obligations which determine in detail how RTP should perform the general public service broadcasting remit.
Lisaks peab komisjon seaduspäraseks ka kohustusi, mis määravad üksikasjalikult, kuidas RTP peaks avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse osutamist teostama.
Indeed, in line with wording of the Amsterdam Protocol, these obligations can also be considered to fulfil the democratic, social and cultural needs of Portuguese society.
Nagu sõnastatud Amsterdami protokollis, saab neid kohustusi tõepoolest pidada Portugali ühiskonna demokraatlikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele vajadustele vastavaks.
Although the Commission regards the public service mission of RTP as legitimate, it must, however, ascertain whether or not this definition contains any manifest errors.
Ehkki komisjon peab RTP avaliku teenuse eesmärgi täitmist seaduspäraseks, tuleb tal siiski kindlaks teha, kas see määratlus ilmseid vigu sisaldab.