natgillin/translations-raw huggingface dataset:
group PBS 5: other non-lower-ranking creditors such as former management and executive employees, the Employer’s Liability Insurance Association (Berufsgenossenschaft), the Mutual Insurance Association (Pensionssicherungsverein), private leasing banks, Austrian Post, Main Customs Office etc.;
rühm PBS 5: muud järjekohas mitte tagapool olevad võlausaldajad, nagu endine juhatus ja juhtivtöötajad, tööandjate vastutuskindlustusselts (Berufsgenossenschaft), vastastikune kindlustusselts (Pensionssicherungsverein), erasektori liisingupangad, Austria Post, peatolliasutus jne;
group PBS 7: interests, costs, fines etc.
rühm PBS 7: intressid, kulud, trahvid jne.
The lower-ranking claims in group PBS 7 were cancelled by the insolvency plan in accordance with Article 225 of the Insolvency Statute.
Rühma PBS 5 järjekohas tagapool asuvad nõuded tühistati maksejõuetuskavaga vastavalt maksejõuetusmääruse artiklile 225.
The non-lower-ranking groups PBS 3 and PBS 4 waived all their claims with effect from 15 July 2002.
Järjekohas mitte tagapool olevad rühmad PBS 3 ja PBS 4 loobusid kõigist oma nõuetest 15. juulil 2002. aastal.
The non-lower-ranking claims and the amounts waived by creditors are set out in rounded figures in the following table:
Järjekohas mitte tagapool asuvad nõuded ja summa, millest võlausaldajad loobusid, on ümardatult esitatud järgmises tabelis.
Creditors of Herlitz PBS AG
Herlitz AG võlausaldajad
Suppliers with right to separate satisfaction (private)
Tarnijad, kellel on õigus nõuete eraldi rahuldamisele (erasektor)
Claims from supplies and services before 3 April 2002
Enne 3. aprilli 2002 tarnitud kaupu ja osutatud teenuseid puudutavad nõuded
Employees (private)
Töötajad (erasektor)
Future salary claims
Tulevased palganõuded
[40 to 50] */year
[40–50] * aastas
[2 to 4] * in 2002 [4 to 5] */year from 2003
[2–4] * 2002. aastal [4–5] * aastas alates 2003. aastast
Corporate income tax March 2002
Ettevõtja tulumaks 2002. aasta märtsis
Real estate tax for the period January-March 2002
Kinnisvaramaks ajavahemikul 2002. aasta jaanuarist märtsini
Real estate tax for 1996
Kinnisvaramaks 1996. aastal
Claim for compensation of the insolvency benefit paid to employees (1 April 2002 to 4 June 2002)
Nõue töötajatele makstud maksejõuetushüvitiste (1. aprilist 2002 kuni 4. juunini 2002) kompenseerimiseks
Contributions for the period 5 March 2002 to 4 June 2002
Osamaksud ajavahemikul 5. märtsist 2002 kuni 4. juunini 2002
Ground rent for the period April to June 2002
Maarent ajavahemikul aprillist juunini 2002
Lower-ranking land charge
Järjekohas tagapool asuv hüpoteek
Land of Berlin (public)
Berliini liidumaa (avalik sektor)
Claim for repayment of loan for the move
Kolimislaenu tagasimaksenõue
Overall waivers in group PBS 3: 100 % of the claims was waived
Loobumised kokku rühmas PBS 3: loobuti 100 % nõuetest
All remaining claims from connected undertakings in the Herlitz Group
Kõik Herlitzi kontserniga seotud ettevõtete olemasolevad nõuded
Former management and executive employees (private) [14]
Endine juhatus ja juhtivtöötajad (erasektor) [14]
[private creditors 22,61; public creditors 19,56] *
[erasektori võlausaldajad 22,61; avaliku sektori võlausaldajad 19,56] *
Private Leasing Banks (private)
Erasektori liisingupangad (erasektor)
Unpaid and capitalised future leasing payments
Tasumata ja kapitaliseeritud tulevased liisingumaksed
Austrian Post (private for this case)
Austria Post (käesoleval juhul erasektor)
Complaint credit note and returned bonus
Kaebekrediiditarve ja tagastatud boonus
Employer's Liability Insurance Association (public)
Tööandjate vastutuskindlustusselts (avalik sektor)
Accident insurance fees
Õnnetusjuhtumikindlustuse maksed
Main Customs Office (public)
Peatolliasutus (avalik sektor)
Import sales tax, customs duty
Impordimaks, tollimaks
Duales System Deutschland (private)
Duales System Deutschland (erasektor)
Fees for ‘Der Grüne Punkt’ recycling system
Tasud Der Grüne Punkt’ile ringlussevõtusüsteemi eest
Contributions for the period (1 to 4 March 2002)
Osamaksud ajavahemikul 1.–4. märtsini 2002. aastal
Ground rent for the period July to September 2002
Maarent ajavahemikul 2002. aasta juulist septembrini
Other private suppliers without securities (private)
Muud tagatisteta erasektori tarnijad (erasektor)
Overall waivers in group PBS 5: 90 % of the claims was waived
Loobumised kokku rühmas PBS 5: loobuti 90 % nõuetest
Banks with right to separate satisfaction (private and public)
Pangad, kellel on õigus nõuete eraldi rahuldamisele (erasektor ja avalik sektor)
Credits dating from before 3 April 2003
Laenud seisuga enne 3. aprilli 2003
(waived all but EUR 76,75 million)
(loobutud, välja arvatud 76,75 miljoni euro ulatuses)
Additional information on debts with public creditors
Lisateave avaliku sektori võlausaldajatega seotud võlgade kohta
Public creditors declared claims in several groups of the insolvency proceedings.
Avaliku sektori võlausaldajad deklareerisid nõudeid mitmes maksejõuetusmenetluse rühmas.
It is worth noting that none of the public or private creditors in groups HAG 2, HAG 3, PBS 3 and PBS 5 had any securities on their claims.
On märkimisväärne, et ühelgi rühmadesse HAG 2, HAG 3, PBS 3 ja PBS 5 kuulunud avaliku või erasektori võlausaldajal ei olnud oma nõudele mingit tagatist.
Despite this fact, the non-lower-ranking claims within groups HAG 3 and PBS 3 were waived completely, while the non-lower-ranking creditors in groups HAG 2 and PBS 5 received a proportional share of payment.
Hoolimata sellest asjaolust, loobuti rühmades HAG 3 ja PBS 3 järjekohas mitte tagapool asuvatest nõuetest täielikult, samas kui rühmadesse HAG 2 ja PBS 5 kuulunud järjekohas mitte tagapool olevatele võlausaldajatele tasuti proportsionaalselt.
In accordance with the insolvency plans, the creditors within group HAG 2 received by 31 March 2004 a share of a total amount of EUR 0,5 million, corresponding to the relative size of their claims.
Kooskõlas maksejõuetuskavadega maksti rühma HAG 2 kuulunud võlausaldajatele 31. märtsiks 2004 välja kogusumma 0,5 miljonit, mis vastas nende nõuete suhtelisele suurusele.
The creditors of group PBS 5 received 10 % of their claims by 31 December 2003.
Rühma PBS 5 kuulunud võlausaldajatele maksti 31. detsembriks 2003 välja 10 % nende nõuetest.
Tables 2 and 3 above show the amounts of the public claims and the respective waivers.
Tabelites 2 ja 3 on näidatud avaliku sektori nõuete summad ja vastavad loobumised.
Additional information on financial institutions covered by the settlement agreement
Lisateave kokkuleppega kaetud finantsasutuste kohta
Both insolvency plans mention a pending credit granted to Herlitz PBS AG by a bank consortium (hereinafter referred to as the consortium credit).
Mõlemas maksejõuetuskavas on mainitud olemasolevat pankade konsortsiumi laenu Herlitz PBS AG-le (edaspidi konsortsiumilaen).
The composition of the consortium is very similar to that of the shareholder banks described in recital 10.
Konsortsiumi koosseis on väga sarnane punktis 10 kirjeldatud aktsionäridest pankade omaga.
Additional information on other debts with financial institutions
Lisateave muude finantsasutustega seotud võlgade kohta
At the time of the approval of the insolvency plans by the creditors, further bank liabilities existed within the Herlitz Group, which were not covered by the consortium credit and the lines of credit.
Samal ajal, kui võlausaldajad kiitsid heaks maksejõuetuskava, oli Herlitzi kontsernil ka teisi kohustusi pankade ees, mis ei olnud kaetud konsortsiumilaenu ja krediidiliinidega.
Firstly, Hypovereinsbank (Ireland), the Bayerische Landesbank and the Landesbank Berlin banks fully waived the repayment of their non-secured credits in order not to endanger the recovery of their partly secured claims within the consortium credit.
Esiteks tühistasid Hypovereinsbank (Iirimaa), Bayerische Landesbank ja Landesbank Berlin oma tagatiseta antud laenude tagasimaksed, et mitte ohustada oma osaliselt tagatud nõuete tagasimaksmist konsortsiumilaenu raames.
Secondly, the Herlitz Group also received credits that were fully secured through a first-ranking land charge on the Berlin-Tegel property: a credit of EUR 15,4 million from Hypovereinsbank and a credit of EUR 30,8 million from Eurohypo.
Teiseks sai Herlitzi kontsern laene, mis olid täielikult tagatud Berliin-Tegeli kinnistule seatud esimese järjekoha hüpoteegiga: 15,4 miljoni ulatuses Hypovereinsbank’ilt ja 30,8 miljoni ulatuses Eurohypolt.
These two credits did not enter into the settlement agreement but could be waived against Herlitz AG and Herlitz PBS AG, because the securing Berlin-Tegel property was sold to GGB.
Neid kahte laenu ei lisatud kokkuleppesse, ent neist võidi Herlitz AG ja Herlitz PBS AG vastu loobuda, sest tagatiseks olev Berliin-Tegeli kinnistu müüdi GGB-le.
The loan was twice prolonged (renewed) until 17 November 2003, when it was fully repaid.
Laenu pikendati (uuendati) kaks korda kuni 17. novembrini 2003, mil see maksti täielikult tagasi.
This loan covered the seasonal liquidity needs of the group and may be granted again in June 2004.
Kõnealune laen kattis kontserni hooajalised likviidsusvajadused ning seda võib uuesti anda 2004. aasta juunis.
Additional information on debts with suppliers
Lisateave tarnijatega seotud võlgade kohta
The suppliers in group PBS 1 had a right of separate satisfaction on 35 % of each Herlitz PBS AG’s current assets and therefore made no waivers.
Rühma PBS 1 tarnijatel oli õigus eraldi nõuete rahuldamisele 35 % ulatuses kogu Herlitz PBS AG olemasolevast varast ning seetõttu ei loobunud nad ühestki nõudest.
By contrast, the unsecured suppliers in group PBS 5 relinquished 90 % of their claims like the other non-lower-ranking creditors in that group.
Rühma PBS 5 tarnijad seevastu aga loobusid 90 % oma nõuetest nagu teisedki kõnealuse rühma järjekohas mitte tagapool olevad võlausaldajad.
Additional information on debts with the workforce and connected undertakings
Lisateave tööjõu ja seotud ettevõtjatega seotud võlgade kohta
Under German insolvency law, employees and connected undertakings can also participate and receive quotas on their claims in insolvency proceedings.
Saksa maksejõuetusseaduste kohaselt võivad töötajad ja seotud ettevõtjad samuti osaleda maksejõuetusmenetluses ning saada kvoodikohase osa oma nõuetest.
This is why separate ‘creditor’ groups were created for these (HAG 4, PBS 4) or they were included in mixed groups (HAG 2, PBS 5).
Seetõttu loodi nende jaoks eraldi “võlausaldajate” rühmad (HAG 4, PBS 4) või kaasati nad segarühmadesse (HAG 2, PBS 5).
Alternatives to the insolvency plans
Maksejõuetuskavade alternatiivid
In the Herlitz AG and Herlitz PBS AG proceedings, the insolvency administrator and the creditors opted for maintaining the going concern through insolvency plans.
Herlitz AG ja Herlitz PBS AG menetluses oli pankrotihalduri ja võlausaldajate eesmärgiks kontserni käigushoidmine maksejõuetuskavade kaudu.
As explained in recital 33, under the going-concern procedure all the insolvency costs and the debts of the insolvency assets were paid.
Käigusoleva kontserni menetluse kohaselt maksti kõik maksejõuetusmenetluse kulud ja pankrotivara võlad, nagu on selgitatud punktis 33.
Furthermore, EUR 0,5 million was distributed as a quota to some non-lower ranking creditors of Herlitz AG, while some non-lower ranking creditors of Herlitz PBS AG received 10 % of their claims as a quota.
Lisaks jagati mõnele Herlitz AG järjekohas mitte tagapool olevale võlausaldajale kvoodikohase osana 0,5 miljonit eurot, mõni Herlitz PBS AG järjekohas mitte tagapool olev võlausaldaja sai kvoodikohase osana 10 % oma nõuetest.
As explained in recital 47, the expected value of the insolvency mass was much lower in the option of liquidating the company.
Ettevõtja likvideerimise korral oleks pankrotivara oodatav väärtus olnud oluliselt madalam, nagu on selgitatud punktis 47.
Selling the entire company in an asset deal was expected to produce better satisfaction of creditors, but no investor was willing to take over the totality of the assets of the group.
Kogu ettevõtja müümine varatehingu tagajärjel oleks võlausaldajaid paremini rahuldanud, ent ükski investor ei olnud nõus üle võtma kontserni kõiki varasid.
The free insolvency assets would have been used to settle, in advance, the insolvency costs and the debts of the insolvency assets, such as those created through the administration and disposition of insolvency assets.
Vaba pankrotivara oleks esmalt kasutatud selliste maksejõuetusmenetluse kulude ja pankrotivara võlgade tasumiseks nagu pankrotivara valitsemise ja võõrandamisega seoses tekkinud kulud.
According to the insolvency plans, a restructuring whereby all assets of the Herlitz Group would have been sold in an asset deal to a new owner was not practicable.
Maksejõuetuskavade kohaselt ei olnud teostatav ümberkorraldamine, mille käigus oleksid varatehingu tagajärjel Herlitzi kontserni varad müüdud uuele omanikule.
Offers were made for the takeover of certain areas of activity and stocks, but the price offered corresponded to the liquidation value.
Ülevõtmispakkumisi tehti mitme tegevuse ja aktsiapaki osas, kuid pakutud hind vastas likvideerimisväärtusele.
Therefore, the option promising best satisfaction to creditors was the going-concern restructuring through insolvency plan.
Seega oli kõige parem lahendus võlausaldajate nõuete rahuldamiseks käigusoleva kontserni ümberkorraldamine maksejõuetuskava kaudu.
The decision to initiate proceedings under Article 88(2) of the Treaty
Otsus algatada asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus
The Commission decided on 19 February 2003 to initiate proceedings under Article 88(2) of the Treaty for three main reasons based on its review of the compatibility of the measures with the Community guidelines on rescue and restructuring aid for firms in difficulty [16] (hereinafter referred to as the Guidelines).
Komisjon otsustas 19. veebruaril 2003. aastal algatada asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse kolmel põhjusel, mis põhinesid komisjoni kontrollil, kas meetmed sobivad kokku ühenduse suunistega raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta [16] (edaspidi suunised).
First, the Commission found that the loan granted by ILB to Herlitz PBS AG contained elements of state aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty which needed to be analysed further.
Esiteks leidis komisjon, et Herlitz PBS AG-le antud ILB laen sisaldas asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabi elemente, mida tuli põhjalikumalt analüüsida.
As regards compatibility of the aid with the Guidelines, Germany did not submit sufficient information for establishing who the real beneficiary of the aid was.
Abi ja suuniste kokkusobivuse kohta ei esitanud Saksamaa piisavalt teavet, et teha kindlaks, kes oli tegelik abisaaja.
Second, the Commission wondered whether the waivers of several public creditors (tax authorities, employment institutions, social security and public financial institutions) in the insolvency plans constituted aid.
Teiseks küsis komisjon, kas mitme avaliku sektori võlausaldaja (maksuameti, tööhõiveameti, sotsiaalkindlustusasutuste ja avaliku sektori finantsasutuste) tehtud loobumised maksejõuetuskavade raames kujutasid endast riigiabi.
Third, as regards the Herlitz Group’s use of the Berlin-Tegel real estate belonging to the Land of Berlin, the Commission expressed doubts as to whether the lease contract was concluded under market conditions.
Kolmandaks väljendas komisjon kontserni Berliini liidumaale kuuluva Berliin-Tegeli kinnistu kasutamise osas kahtlusi, kas rendileping oli sõlmitud vastavalt turutingimustele.
Since more than 10 years had passed since the contract, the granting of the lease was regarded as existing aid.
Kuna lepingu sõlmimisest oli möödunud enam kui kümme aastat, vaadeldi rendileandmist olemasoleva abina.
However, the Commission considered that the Land of Berlin’s waivers of ground rent claims (Erbbauzinsen) and the fact that the rent was not increased could constituted new aid.
Komisjoni seisukoht oli, et Berliini liidumaa maarendinõuetest loobumine (Erbbauzinsen) ja asjaolu, et renti ei tõstetud, võis endast kujutada uut abi.
It also took the view that the granting and subsequent waiver of the interest-free loan of DEM 6 million by the Land of Berlin could constitute State aid.
Samuti pidas komisjon Berliini liidumaa antud 6 miljoni Saksa marga suurust intressivaba laenu ja hilisemat sellest loobumist võimalikuks riigiabiks.
The only interested party that commented on the decision initiating the formal investigation procedure was Herlitz PBS AG on behalf of the beneficiary Herlitz Group.
Ainuke huvitatud isik, kes kommenteeris ametliku uurimise algatamise otsust, oli abisaaja Herlitzi kontserni nimel Herlitz PBS AG.
Herlitz PBS AG expressed its support for a thorough examination of the facts underlying the allegation of unlawful State aid.
Herlitz PBS AG väljendas oma toetust kõikide ebaseadusliku riigiabi süüdistuse põhjustanud asjaolude põhjalikule uurimisele.
It informed the Commission that it had provided all the relevant documents to the German authorities.
Ettevõte teavitas komisjoni sellest, et on esitanud Saksamaa ametiasutustele kõik asjassepuutuvad dokumendid.
As regards the rescue aid loan, Herlitz PBS AG submitted that it had been repaid and that it fulfilled the conditions for approving rescue aid.
Päästmisabilaenu kohta kinnitas Herlitz PBS AG, et see on makstud tagasi ning see täitis kõiki päästmisabi heakskiitmise tingimusi.
With respect to the waivers in the insolvency proceedings, Herlitz PBS AG stated that the public creditors had acted in a comparable manner to private ones, furthermore the waived claims were worthless.
Pidades silmas maksejõuetusmenetluses esinenud loobumisi, kinnitas Herlitz PBS AG, et avaliku sektori võlausaldajad olid käitunud samaväärselt erasektori võlausaldajatega, lisaks olid loobutud nõuded väärtusetud.
Herlitz PBS AG stressed that all creditors had voted unanimously to adopt the insolvency plans.
Herlitz PBS AG rõhutas, et kõik võlausaldajad olid ühehäälselt hääletanud maksejõuetuskavade kohaldamise poolt.
Herlitz PBS AG reiterated that any aid elements the Commission might find in the waivers of claims would be eligible for approval as restructuring aid under the Guidelines.
Herlitz PBS AG kordas, et ükskõik millised abielemendid, mida komisjon võiks leida nõuetest loobumises, tunnistataks suuniste kohaselt ümberkorraldusabikõlblikeks.
To avoid repetition, Herlitz PBS AG simply supported the legal arguments put forward by Germany.
Et vältida kordusi: Herlitz PBS AG toetas lihtsalt Saksamaa esitatud õiguslikke argumente.
Germany stated that the remaining measures and in particular the waivers in the insolvency proceedings did not constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
Saksamaa teatas, et allesolevad meetmed ja eriti maksejõuetusmenetluses esinevad loobumised ei moodusta riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.
Germany submitted that the public creditors in the insolvency proceedings had waived worthless claims and that otherwise their actions were compatible with the private creditor principle.
Saksamaa kinnitas, et maksejõuetusmenetluses osalenud avaliku sektori võlausaldajad olid loobunud väärtusetutest nõuetest ning nende toimingud olid muus osas kokkusobivad eraõigusliku võlausaldaja põhimõttega.
Furthermore, according to Germany even if some of the other measures might constitute aid, they would be eligible for approval as restructuring aid under Article 87(3)(c) of the Treaty.
Saksamaa lisas, et isegi kui mõni muudest meetmetest võib endast kujutada riigiabi, võib neid meetmeid asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel lubada kui ümberkorraldusabi.
Germany’s comments on the rescue aid loan
Saksamaa märkused päästmisabilaenu kohta
With respect to the rescue aid loan, Germany pointed out that the decision to grant the loan on 10 May 2002 preceded the final adoption of the insolvency plan on 15 June 2002.
Päästmisabilaenu osas juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et 10. mai 2002. aasta otsus anda laenu eelnes maksejõuetuskava lõplikule vastuvõtmisele 15. juunil 2002. aastal.
However, the liquidity loan was not sufficient to cover the increased liquidity needs in August 2003, which arose because of the start of the school term.
Siiski ei olnud likviidsuslaen piisav, et katta 2003. aasta augustis suurenenud likviidsusvajadusi, mis kasvasid kooliaasta alguse tõttu.
Therefore, according to Germany, the rescue aid loan was necessary to cover the period until the adoption of the insolvency plan.
Seega oli päästmisabilaen Saksamaa sõnul vajalik, et katta ajavahemik maksejõuetuskava vastuvõtmiseni.
Germany submitted that the rescue aid loan was limited to the minimum, as demonstrated by the very low liquidity level of Herlitz PBS AG between August and December 2002.
Saksamaa kinnitas, et päästmisabilaen piirdus miinimumiga, mida näitas ka Herlitz PBS AG väga madal likviidsustase 2002. aasta augustist detsembrini.
Germany stated that the beneficiary of the rescue aid loan was not FOP but Herlitz PBS AG.
Saksamaa teatas, et päästmisabilaenu abisaaja ei olnud FOP, vaid Herlitz PBS AG.
Germany’s comments on the restructuring through insolvency plans
Saksamaa märkused ümberkorralduse kohta maksejõuetuskavade kaudu
Germany submitted that the waivers of certain public creditors did not lead to loss of revenue by the State since the relevant claims were worthless.
Saksamaa kinnitas, et teatud avaliku sektori võlausaldajate nõuetest loobumised ei toonud riigile kaasa tulude kaotust, sest asjaomased nõuded olid väärtusetud.
According to Germany, the assets of Herlitz AG and Herlitz PBS AG were only sufficient to cover the claims of creditors with a right to separate satisfaction.
Saksamaa sõnul piisas Herlitz AG ja Herlitz PBS AG varadest ainult nende võlausaldajate nõuete katmiseks, kellel oli õigus nõuete eraldi rahuldamisele.
The public creditors outside this group had no securities or only a lower-ranking land charge.
Avaliku sektori võlausaldajatel, kes ei kuulunud sellesse rühma, ei olnud mingisuguseid tagatisi või oli ainult järjekohas tagapool asuv hüpoteek.
Germany pointed out that in a liquidation scenario little or no payment would have resulted to public creditors, including the ones secured by a lower-ranking land charge.
Saksamaa rõhutas, et likvideerimise korral oleks avaliku sektori võlausaldajate nõudeid – sealhulgas järjekohas tagapool asuva hüpoteegiga tagatud nõudeid – rahuldatud vaid väikeses ulatuses või üldse mitte.
According to paragraph 168 of the judgment of the Court of First Instance in Case T-152/99 (HAMSA v Commission) [17], a creditor with an unsecured claim that would be worthless in a liquidation scenario does not make a real sacrifice by waiving a substantial part of his claim.
Kohtuasjas T-152/99 (HAMSA v. komisjon) [17] langetatud esimese astme kohtu otsuse punkti 168 kohaselt ei tähenda see tegelikku ohvrit, kui võlausaldaja, kelle nõue ei ole tagatud pandiga ning mis oleks ettevõtja likvideerimise korral väärtusetu, loobub suures osas oma nõudest.
Germany stated that waivers by public creditors do not represent a service (Leistung) or a benefit that can be expressed in monetary terms.
Saksamaa teatas, et avaliku sektori võlausaldajate loobumisi ei saa pidada teeneks (Leistung) või hüveks, mida saaks väljendada rahalistes terminites.
Since Herlitz AG and Herlitz PBS AG were insolvent, in a liquidation scenario, their assets would not have been sufficient to pay any quota on public claims.
Kuna Herlitz AG ja Herlitz PBS AG olid maksejõuetud, ei oleks likvideerimise korral nende varadest piisanud ühegi avaliku sektori nõude kvoodikohaseks väljamaksmiseks.
Therefore, normally Herlitz AG and Herlitz PBS AG would have been freed from these claims by the insolvency proceedings.
Seega oleks Herlitz AG ja Herlitz PBS AG tavaolukorras olnud maksejõuetusmenetluse käigus vabastatud kõnealustest nõuetest.
Germany submitted that the analysis of public creditors’ waivers had to be carried out in accordance with the private creditor principle as laid down in the HAMSA judgment.
Saksamaa kinnitas, et tuleb teha avaliku sektori võlausaldajate loobumiste analüüs kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja põhimõttega, nagu see on ette nähtud HAMSA kohtuotsuses.