natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Structural and macro-policies need to be thought of against the background of an increase in the prices of raw materials, notably oil, and a downward pressure on industrial prices.
Struktuuri- ja makromajandusliku poliitika kujundamisel tuleb arvestada, et toorainete, eelkõige nafta hinnad tõusevad ja tööstushinnad surutakse alla.
The return to potential growth rates in the EU therefore depends, to a large extent, on increasing confidence among businesses and consumers, as well as on favourable global economic developments, including oil prices and exchange rates.
Seega sõltub ELi majanduskasvu määr suuresti ettevõtete ja tarbijate usalduse kasvust ning ka soodsast rahvusvahelisest majandusarengust, sh naftahindadest ja vahetuskurssidest.
Against this background, it is important that economic policies inspire confidence and thereby help to create conditions for stronger domestic demand and job creation on the short term, and that structural reforms contribute to an expansion of growth potential in the medium term.
Seda arvestades on oluline, et majanduspoliitika suurendaks usaldust ja aitaks seega luua tingimused sisenõudluse kasvuks ja töökohtade loomiseks lähitulevikus, ning et struktuurireformid tugevdaksid kasvupotentsiaali keskpika perioodi jooksul.
Unemployment rates are projected to decrease, albeit slowly, to 8,7 % in 2006.
Prognooside kohaselt hakkab töötus vähenema, kuigi aeglaselt, ja 2006. aastaks peaks see langema 8,7 %ni.
The estimated overall employment rate is 63,0 % for EU-25 in 2003, which is significantly below the agreed target level of 70 %.
Üldise tööhõive määr EL-25 riikides oli 2003. aastal hinnanguliselt 63 %, seega märkimisväärselt vähem kokkulepitud 70 % eesmärgist.
Progress towards the female employment rate target of 60 % has been slow, with the rate now standing at 55,1 % for EU-25, but is expected to pick up again.
Aeglaselt läheneti naiste puhul eesmärgiks seatud 60 % tööhõivemäärale, praegu püsib naiste tööhõive EL-25s 55,1 % juures, kuid oodatakse edasimineku kiirenemist.
The employment rate of older workers, which continued to climb to just over 40,2 % has the largest gap to bridge towards the 50 % target for 2010.
Vanemaealiste töötajate tööhõive määr, mis tõusis kuni 40,2 %ni, on seni kõige kaugemal 2010. aastaks seatud 50 % eesmärgist.
At the same time, progress in improving quality in work has been mixed and the economic slowdown has raised the profile of social inclusion problems.
Samal ajal on vahelduva eduga paranenud töökvaliteet ning majandusaktiivsuse langus on teravamalt esile toonud sotsiaalse kaasatuse probleemid.
Long-term unemployment increased again after several years of decline and seems unlikely to fall in the near future.
Pikaajaline töötus suurenes pärast mitmeaastast vähenemist taas ja tõenäoliselt ei vähene lähitulevikus.
The sluggishness of the EU’s economic recovery is a continuing source of concern.
Endiselt teeb muret ELi majandusaktiivsuse pikaldane taastumine.
The EU economy is in several respects further away from its goal of becoming the world’s most competitive economy than was the case in March 2000.
ELi majandus on oma eesmärgist – saada maailma kõige konkurentsivõimelisemaks majanduseks – praegu jäänud mitmes suhtes kaugemale maha kui 2000. aasta märtsis.
Against this background, the gulf between Europe’s growth potential and that of its economic partners has not significantly narrowed.
Seda arvestades peab tõdema, et lõhe Euroopa ja tema majanduspartnerite kasvupotentsiaali vahel ei ole oluliselt vähenenud.
The first explanation for the continued under-performance of the Union economy is that its labour input remains comparatively low.
Esimene seletus Euroopa Liidu majanduse kesistele tulemustele on endiselt suhteliselt väike tööpanus.
Efforts made by the Member States allowed the employment rate to increase from 61,9 % in 1999 to 63,0 % in 2003.
Liikmesriikide jõupingutused on võimaldanud tõsta tööhõive määra 1999. aasta 61,9 %-lt 2003. aastaks 63,0 %-le.
However, there remains a considerable scope for further improvement, notably among young and older workers, if the Lisbon targets are to be reached.
Siiski on Lissaboni eesmärkide saavutamist silmas pidades veel märkimisväärselt arenguvõimalusi, eelkõige noorte ja vanemaealiste töötajate osas.
The second key explanation for the EU’s poor performance is linked to its low level of productivity growth.
Teine oluline seletus ELi kehvadele tulemustele on seotud tootlikkuse vähese kasvuga.
Productivity growth has been on a declining trend for several decades.
Tootlikkuse kasv on pidevalt vähenenud juba mitu aastakümmet.
SECTION A
A JAGU
MACROECONOMIC POLICIES FOR GROWTH AND JOBS [2]A.1. Macroeconomic policies creating the conditions for more growth and jobs
MAJANDUSKASVULE JA TÖÖKOHTADE LOOMISELE SUUNATUD MAKROMAJANDUSPOLIITIKA [2]A.1 Makromajanduspoliitika, millega kujundatakse kiirema majanduskasvu ja töökohtade loomise tingimused
Securing economic stability to raise employment and growth potential
Tööhõive suurendamiseks ja kasvupotentsiaali tõstmiseks vajaliku majandusliku stabiilsuse kindlustamine
Sound macroeconomic policies are essential to support a well-balanced economic expansion and the full realisation of current growth potential.
Tasakaalustatud majanduskasvu ja olemasoleva kasvupotentsiaali täieliku realiseerimise toetamisel on otsustav osa tugeval makromajanduspoliitikal.
They are also vital for establishing framework conditions that will promote adequate levels of savings and investment, as well as a stronger orientation of the latter towards knowledge and innovation, so as to position the economy on a sustained, higher, non-inflationary, growth and employment path.
See poliitika on eluliselt vajalik ka raamtingimuste loomisel säästude ja investeeringute piisava taseme saavutamiseks ning investeeringute kindlamaks suunamiseks teadmistesse ja innovatsiooni, et majandus liiguks edasi jätkusuutlikkuse, inflatsiooni vältimise, kasvu ja tööhõive soodustamise rada mööda.
This should help to maintain favourable long-term interest rates and to contribute to reasonable exchange rate developments.
See aitaks kaasa pikaajaliste soodsate intressimäärade säilitamisele ja annaks panuse mõistlikele vahetuskursside arengutele.
In planning for the future, firms and individuals must have confidence that price stability will be maintained.
Tulevikku kavandades peavad ettevõtted ja eraisikud olema kindlad, et hindade stabiilsus säilib.
Monetary policies can contribute by pursuing price stability and, without prejudice to this objective, by supporting other general economic policies with regard to growth and employment.
Ka rahapoliitika abil saab sellele kaasa aidata, püüeldes hindade stabiilsuse poole ning toetades majanduskasvu ja tööhõivega seotud üldist majanduspoliitikat, ilma et sellega esimesena nimetatud eesmärki mõjutataks.
For new Member States, it will be important that monetary policies contribute towards achieving sustainable real – and nominal – convergence.
Uute liikmesriikide jaoks on oluline, et rahapoliitika aitaks kaasa reaalse ja nominaalse kasvu püsivale lähenemisele.
Exchange rate regimes constitute an important part of the overall economic and monetary policy framework and should be orientated towards achieving real and sustainable nominal convergence.
Vahetuskursside süsteemid moodustavad tähtsa osa üldise majandus- ja rahapoliitika raamistikust ning nende eesmärgiks peaks olema reaalse ja nominaalse kasvu püsiva lähenemise saavutamine.
Participation in ERM II, at an appropriate stage after accession, should help those endeavours.
Osalemine vahetuskursimehhanismi ERM2 sobivas faasis pärast liitumist peaks nende sihtide saavutamisele kaasa aitama.
An additional macroeconomic policy challenge for some of these Member States is to keep current account deficits within the range where sound external financing can be secured.
Mõne nimetatud liikmesriigi jaoks on täiendav makromajanduspoliitiline ülesanne hoida jooksevkonto puudujääk sellisel tasemel, kus on võimalik tagada tugev välisfinantseerimine.
In this respect, fiscal restraint will be essential to reduce current account deficits.
Seoses sellega tuleb olemasoleva jooksevkonto puudujäägi vähendamiseks rakendada piiravat rahanduspoliitikat.
Securing a sound budgetary position will allow the full and symmetric play of the automatic budgetary stabilisers over the cycle with a view to stabilising output around a higher and sustainable growth trend.
Püsiva eelarveseisundi kindlustamine võimaldab automaatsetel eelarvet stabiliseerivatel teguritel majandustsükli jooksul täielikult ja mõlemapoolselt mõjule pääseda, et stabiliseerida toodangut kiirema ja püsivama majanduskasvu saavutamiseks.
For those Member States that have already achieved sound budgetary positions the challenge is to retain that position.
Nendele liikmesriikidele, kes on püsiva eelarveseisundi juba saavutanud, on ülesandeks nimetatud seisundi säilitamine.
For the remaining Member States, it is vital to take all the necessary corrective measures to achieve their medium-term budgetary objectives in particular if economic conditions improve, thus avoiding pro-cyclical policies and putting themselves in a position in which sufficient room for the full play of automatic stabilisers over the cycle is ensured prior to the next economic downturn.
Ülejäänud liikmesriikidel on eelkõige majandustingimuste paranemise korral väga oluline võtta parandusmeetmed keskpika tähtajaga eelarve-eesmärkide saavutamiseks, vältides seega tsüklisoodumusliku poliitika rakendamist ning püüeldes olukorra poole, kus automaatsetel stabiliseerivatel teguritel on enne järgmist majanduslangust võimalik kogu tsükli jooksul täiel määral toimet avaldada.
In line with the Ecofin report ‘Improving the implementation of the Stability and Growth Pact’ endorsed by the European Council (22 and 23 March 2005), for individual Member States the medium-term budgetary objective should be differentiated according to the diversity of economic and budgetary positions and developments as well as of fiscal risk to the sustainability of public finances, also in the face of prospective demographic changes.
Vastavalt Euroopa Ülemkogus (22.–23. märts 2005) kinnitatud majandus- ja rahandusministrite nõukogu aruandele “Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise tõhustamine”, peaks erinevatel liikmesriikidel olema erinevad keskpika perioodi eelarve-eesmärgid, et võtta arvesse majanduse ja eelarveseisundi erinevusi ning arenguid, samuti riigi rahanduse stabiilsuse fiskaalriske, arvestades samuti prognoositavaid demograafilisi muutusi.
The Stability and Growth Pact requirements applying to the euro area Member States also apply to ERM2 Member States.
Stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid, mida kohaldatakse eurotsooni kuuluvate liikmesriikide suhtes, kohaldatakse ka ERM2 kuuluvate liikmesriikide suhtes.
Guideline No 1.
Suunis nr 1.
To secure economic stability for sustainable growth, 1. in line with the Stability and Growth Pact, Member States should respect their medium-term budgetary objectives.
Tagada majanduslik stabiilsus jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks; 1. vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile peaksid liikmesriigid järgima oma keskpika tähtajaga eelarve-eesmärke.
As long as this objective has not yet been achieved, they should take all the necessary corrective measures to achieve it.
Kuni see eesmärk on saavutamata, peaksid liikmesriigid võtma kõik parandusmeetmed selle saavutamiseks.
Member States should avoid pro-cyclical fiscal policies.
Liikmesriikidel tuleks vältida tsüklisoodumuslikku poliitikat.
Furthermore, it is necessary that those Member States having an excessive deficit take effective action in order to ensure a prompt correction of excessive deficits, and 2. Member States posting current account deficits that risk being unsustainable should work towards correcting them by implementing structural reforms, boosting external competitiveness and, where appropriate, contributing to their correction via fiscal policies.
Lisaks sellele on vajalik, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga liikmesriigid võtaksid selle kiireks korrigeerimiseks tõhusaid meetmeid; 2. liikmesriigid, kelle olemasolev jooksevkonto puudujääk võib kujuneda raskesti ületatavaks, peaksid tegema pingutusi olukorra parandamise nimel, rakendades struktuurireforme, tõstes välist konkurentsivõimet ning aidates vajaduse korral puudujäägi korrigeerimisele kaasa rahanduspoliitika abil.
See also integrated guideline ‘To contribute to a dynamic and well-functioning EMU’ (No 6).
Vt ka kompleksne suunis “Aidata kaasa dünaamilise ja hästitoimiva majandus- ja rahaliidu saavutamisele” (nr 6).
Safeguard long-term economic sustainability in the light of Europe’s ageing population
Majanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kindlustamine Euroopa elanikkonna vananemise taustal
Europe’s ageing population poses serious risks to the long-term sustainability of the European Union economy.
Euroopa elanikkonna vananemine asetab tõsisesse ohtu Euroopa Liidu majanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse.
According to the latest projections, by 2050 the EU’s population of working age (15 to 64) will be 18 % lower than in 2000 and the number of people aged over 65 years will have increased by 60 %.
Viimaste prognooside kohaselt on Euroopa tööealine elanikkond (15–64-aastased) 2050. aastaks 18 % väiksem kui 2000. aastal ning üle 65-aastaste inimeste arv on tõusnud 60 % võrra.
This not only implies higher dependency ratios, it also means that, unless action is taken now to safeguard long-term fiscal sustainability, there could be an increased debt burden, due to the increase in the age-related public expenditure, and lower potential output per capita, due to the reduction in the working age population, and future difficulties financing the pension, social insurance and health care systems.
See toob kaasa mitte üksnes välisest abist sõltuvate isikute suurema osakaalu, vaid vananemisega seotud riiklike kulutuste suurenemise tõttu tõenäoliselt ka suurema riigivõla, tööealise elanikkonna vähenemise tõttu toodangu mahu languse inimese kohta ja probleemid pensioni-, sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemide rahastamisel juhul, kui kohe ei võeta meetmeid majanduse pikaajalise fiskaalse jätkusuutlikkuse kindlustamiseks.
Member States should address the economic implications of ageing by, as part of the well-established three-pronged strategy for tackling the budgetary implications of ageing, pursuing a satisfactory pace of debt reduction and providing incentives to raise employment rates and increase labour supply so as to offset the impact of future declines in the number of persons of working age.
Liikmesriigid peaksid vananemise majanduslike tagajärgedega toime tulemiseks eelarvele avalduva vananemise mõjuga seotud probleemide lahendamiseks mõeldud usaldusväärse kolmeosalise strateegia osana vähendama rahuldavas tempos oma võlgu ja looma stiimuleid tööhõivemäära ja tööjõuvarude suurendamiseks, tasakaalustades nii tööealiste inimeste arvu vähenemist tulevikus.
Notwithstanding the recent increase, to 63,0 % in 2003, the still relatively low employment rate indicates that Europe has a reservoir of unused labour.
Hoolimata hiljutisest kasvust 63,0 %ni 2003. aastal, näitab siiski suhteliselt madal tööhõivemäär seda, et Euroopal on olemas kasutamata tööjõu reservid.
The scope for further improvements is thus considerable, notably amongst women, young and older workers.
Seega saab tööhõivemäära tõstmiseks veel paljugi teha, eelkõige naiste, noorte ja vanemaealiste seas.
In line with this strategy, it is also essential to modernise social protection systems so as to ensure that they are financially viable, providing incentives to the working age population to actively participate in the labour market, while at the same time ensuring that they fulfil their goals in terms of access and adequacy.
Vastavalt selle strateegiale on samuti äärmiselt oluline ajakohastada sotsiaalkaitsesüsteeme, et kindlustada nende rahaline jätkusuutlikkus, luues stiimuleid tööealise elanikkonna aktiivseks osalemiseks tööturul ning samal ajal tagades, et nad täidavad oma eesmärke ka ligipääsetavuse ja piisavuse seisukohast.
In particular, improved interaction between social protection systems and labour markets can remove distortions and encourage the extension of working lives against a background of increased life expectancy.
Eelkõige saab oodatava eluea pikenemise taustal moonutuste kõrvaldamist ja pikaajalisemat töötamist soodustada sellega, et parandatakse sotsiaalkaitsesüsteemide ja tööturgude vahelist koostoimet.
Guideline No 2.
Suunis nr 2.
To safeguard economic and fiscal sustainability as a basis for increased employment, Member States should, in view of the projected costs of ageing populations, 1. undertake a satisfactory pace of government debt reduction to strengthen public finances; 2. reform and re-enforce pension, social insurance and health care systems to ensure that they are financially viable, socially adequate and accessible, and 3. take measures to increase labour market participation and labour supply especially amongst women, young and older workers, and promote a lifecycle approach to work in order to increase hours worked in the economy.
Et kindlustada majanduslik ja fiskaalne jätkusuutlikkus kui tööhõive suurendamise alus, peaksid liikmesriigid seoses rahvastiku vananemisega prognoositavaid kulusid arvestades: 1. hakkama rahuldavas tempos vähendama riigivõlga, et tugevdada riigi rahandust; 2. reformima ja taasrakendama pensioni-, sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemid nii, et tagataks nende rahaline jätkusuutlikkus ning samal ajal sotsiaalne piisavus ja kättesaadavus; 3. võtma meetmeid, et suurendada tööturul osalemist ja tööjõupakkumist eelkõige naiste, noorte ja vanemaealiste töötajate seas ning edendada elutsüklipõhist lähenemist töötamisele, et tõsta majanduses töötatud tundide arvu.
See also integrated guideline ‘Promote a lifecycle approach to work’ (No 18, and Nos 4, 19, 21).
Vt ka kompleksne suunis “Edendada elutsüklipõhist lähenemist töötamisele” (nr 18 ja 4, 19, 21).
Promote a growth, employment orientated and efficient allocation of resources
Edendada majanduskasvule ja tööhõivele suunatud tulemuslikku vahendite jaotamist
Well-designed tax and expenditure systems that promote an efficient allocation of resources are a necessity for the public sector to make a full contribution towards growth and employment, without jeopardising the goals of economic stability and sustainability.
Hästi läbimõeldud maksu- ja kuluarvestussüsteemid, mis soodustavad vahendite tulemuslikku jaotamist, on riiklikus sektoris äärmiselt vajalikud, et aidata maksimaalselt kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele, ohustamata majanduse stabiilsuse ja jätkusuutlikkuse alaste eesmärkide saavutamist.
This can be achieved by redirecting expenditure towards growth-enhancing categories such as Research and Development (R & D), physical infrastructure, environmentally friendly technologies, human capital and knowledge.
Selleni võib jõuda kulude ümberjaotamisega majanduskasvu soodustavatesse kulukategooriatesse, nagu uurimis- ja arendustegevus, ainelised infrastruktuurid, keskkonnasõbralikud tehnoloogiad, inimkapital ja teadmised.
Member States can also help to control other expenditure categories through the use of expenditure rules and performance budgeting and by putting assessment mechanisms in place to ensure that individual reform measures and overall reform packages are well-designed.
Liikmesriigid võivad kulutusi käsitlevate eeskirjade ja tõhusa eelarvestuse abil ühtlasi täiendava kontrolli all hoida ka teisi kulukategooriaid ning luua hindamismehhanisme, millega tagatakse üksikute reformimeetmete ja kompleksse reformitegevuse läbimõeldud kavandamine.
A key priority for the EU economy is to ensure that tax structures and their interaction with benefit systems promote higher growth potential through more employment and investment.
ELi majanduse olulisim prioriteet on tagada, et maksusüsteemid ja nende vastasmõju hüvitissüsteemidega soodustaksid suurema tööhõive ja suuremate investeeringute kaudu kasvupotentsiaali suurenemist.
Guideline No 3.
Suunis nr 3.
To promote a growth- and employment-orientated and efficient allocation of resources, Member States should, without prejudice to guidelines on economic stability and sustainability, redirect the composition of public expenditure towards growth-enhancing categories in line with the Lisbon strategy, adapt tax structures to strengthen growth potential, ensure that mechanisms are in place to assess the relationship between public spending and the achievement of policy objectives and ensure the overall coherence of reform packages.
Et edendada majanduskasvule ja tööhõivele suunatud tulemuslikku vahendite jaotamist, peaksid liikmesriigid vastavalt Lissaboni strateegiale suunama riiklikke kulutusi ümber majanduskasvu soodustavatesse kulukategooriatesse, kohandama kasvupotentsiaali tugevdamiseks maksustruktuure ja kindlustama, et kasutataks riiklike kulutuste ja poliitikaeesmärkide saavutamise vahelise seose hindamise mehhanisme ning tagama reformipakettide omavahelise sidususe, ilma et see piiraks majanduse stabiilsust ja jätkusuutlikkust käsitlevate suuniste kohaldamist.
See also integrated guideline ‘To encourage the sustainable use of resources and strengthen the synergies between environmental protection and growth’ (No 11).
Vt ka kompleksne suunis “Stimuleerida ressursside säästlikku kasutamist ning tugevdada majanduskasvu ja keskkonnakaitse vahelist vastasmõju” (nr 11).
Ensure that wage developments contribute to growth and stability and complement structural reforms
Tagada, et palkade areng aitaks kaasa kasvu ja stabiilsuse saavutamisele ning täiendaks struktuurireforme.
Wage developments can contribute to stable macroeconomic conditions and an employment-friendly policy mix provided that real wage increases are in line with the underlying rate of productivity growth over the medium term and are consistent with a rate of profitability that allows for productivity, capacity and employment-enhancing investment.
Palgatõus võib aidata luua stabiilsete makromajanduslike tingimuste ja tööhõivet soodustava poliitika kooslust, tingimusel, et reaalne palgatõus järgib keskpikas perspektiivis selle aluseks olevat tootlikkuse kasvumäära ning on kooskõlas tasuvusemääraga, mis võimaldab tootlikkust, tööviljakust ja tööhõivet suurendavat investeerimist.
This requires that temporary factors such as variation in productivity caused by cyclical factors or one off rises in the headline rate of inflation do not cause an unsustainable trend in wage growth and that wage developments reflect local labour market conditions.
See nõuab, et ajutised tegurid nagu tsüklilistest faktoritest tingitud tootlikkuse muutumine ja juhtintressimäära lühiajalised tõusud ei põhjustaks mittejätkusuutlikku palgatõusu ning et palkade areng peegeldaks tingimusi kohalikul tööturul.
Given the continued upward pressure on oil and raw material prices, vigilance is needed over the impact of wage settlements and labour cost increases on price stability and price competitiveness.
Arvestades nafta- ja toorainehindade pidevat tõusu, on vaja hoolikalt jälgida palgakokkulepete ja suurenevate tööjõukulutuste mõju hindade stabiilsusele ja konkurentsivõimele.
The fact that this second round effect has not been observed so far is welcome.
On positiivne, et sellist mõju senini esinenud ei ole.
These issues need to be taken into account in the continued dialogue and information exchange between monetary and fiscal authorities and the social partners via the macroeconomic dialogue.
Nende küsimustega tuleb arvestada finants- ja maksuasutuste ning tööturu osapoolte vahelises dialoogis ja teabevahetuses makromajandusliku dialoogi raames.
Guideline No 4.
Suunis nr 4.