natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As regards the capital injections in 1994 to 1997, SIC, ACT, Mediaset and TVI commented that no rational shareholder would have increased the capital of a company with the characteristics of RTP.
Seoses 1994.–1997. aastail toimunud kapitalisüstidega märkisid SIC, ACT, Mediaset ja TVI, et ükski mõistlik aktsionär ei oleks suurendanud selliste näitajatega ettevõtte nagu RTP kapitali.
The capital injections benefited a company with a huge deficit but without a coherent restructuring plan for restoring viability.
Kapitalisüstid toetasid ettevõtet, millel oli tohutu puudujääk, kuid puudus ühtne ümberkorraldamisplaan elujõulisuse taastamiseks.
SIC also argued that, given the situation of technical bankruptcy in which RTP found itself in 1996, no financial institution would have approved a loan for it.
Lisaks väitis SIC, et arvestades tehnilist pankrotti, millesse RTP 1996. aastal sattus, ei oleks ükski finantsasutus ettevõttele laenu andnud.
Mediaset and ACT requested that greater emphasis be placed during the investigation procedure on the independent supervision of the delivery of the public service remit.
Mediaset ja ACT nõudsid, et uurimismenetluse käigus pöörataks rohkem rõhku avaliku teenuse osutamise toimumise sõltumatule järelevalvele.
The commercial broadcasters SIC and TVI commented that the Commission should conclude that the measures constituted incompatible state aid as the public funds granted to RTP were disproportionate.
Kommerts-ringhäälinguorganisatsioonid SIC ja TVI märkisid, et kuna RTP-le väljastatud riiklikud vahendid olid ebaproportsionaalsed, siis komisjon peaks järeldama, et kehtestatud meetmed riigiabiks ei sobi.
COMMENTS FROM PORTUGAL
PORTUGALI KOMMENTAARID
As regards the exemption from registration charges, the Portuguese authorities commented that, since it was not necessary to issue a public deed formalising the act of conversion of the public undertaking into a public limited company, no basis existed for the collection of the respective taxes and emoluments.
Seoses registreerimismaksetest vabastamisega märkisid Portugali ametiasutused, et kuna avalik-õigusliku riigi osalusega ettevõtte ümbermuutmisel aktsiaseltsiks ei olnud vajalik väljastada riiklikku notariaalakti, mis selle toimingu ametlikult vormistaks, siis ei olnud ka alust vastavaid makseid ja tasusid nõuda.
As regards the comments of SIC on Article 11(2) of Law No 21/92, they responded that the Portuguese legislator did not grant public undertakings specific tax benefits in the event of business conversion or restructuring.
Seoses SICi kommentaaridega seaduse nr 21/92 artikli 11 lõike 2 kohta vastasid nad, et Portugali seadusandja ei näinud ette erilisi maksusoodustusi avalik-õiguslikele ettevõtetele äritegevuse muutmise või ümberkorraldamise puhul.
The exemption was based on Decree-Law No 404/90.
Maksuvabastus põhines dekreetseadusel nr 404/90.
As regards late payment of amounts payable for use of the network, the Portuguese authorities claim that the rescheduling of debt by Portugal Telecom was a common strategy in commercial relations between creditor and debtor and did not result from intervention by the State.
Seoses võrgu kasutamise eest makstava tasu hilinenud maksmisega väidavad Portugali ametiasutused, et Portugal Telecomi sooritatud võla ümberkorraldamine oli võlgniku ja võlausaldaja ärisuhete ühisstrateegia ega tulenenud riigi sekkumisest.
The Portuguese authorities claim that the background to the initial agreement between the social security scheme and RTP on the rescheduling of debt and the waiver of interest and fines was a legal dispute surrounding the constitutionality of Implementing Decree No 12/83, which governs social security contributions in connection with remuneration for overtime.
Portugali ametiasutused väidavad, et sotsiaalkindlustusskeemi ja RTP vahel sõlmitud võla ümberkorraldamise ja viivistest ning trahvidest loobumise esialgse lepingu taustaks oli kohtuvaidlus seoses rakendusmääruse nr 12/83, mis reguleerib ületunnitöötasust kinnipeetavaid sotsiaalkindlustusmakse, vastavusega põhiseadusele.
The agreement acknowledged RTP's interpretation — confirmed by a tax specialist — that the remuneration was not subject to social security contributions.
Leping tõendas RTP tõlgendust — ja seda kinnitas ka maksuekspert —, et ületunnitöötasust sotsiaalkindlustusmakseid ei maksta.
Secondly, the authorities claim that the formal authorisation of this agreement by the Government did not confer a specific financial advantage on RTP compared with other undertakings in similar circumstances under Decree-Law No 411/91.
Teiseks väidavad ametiasutused, et sellele lepingule valitsusepoolse ametliku loa andmine ei andnud RTP-le võrreldes teiste samades tingimustes ettevõtetega vastavalt dekreetseadusele nr 411/91 erilisi finantssoodustusi.
They maintain that the derogation of Article 2(1)(d) applies to RTP as it was the subject of state intervention and experienced various vicissitudes under the management of an administrative commission appointed by the Government in 1977 [47].
Nad kinnitavad, et artikli 2 lõike 1 punkti d erandit kohaldatakse ka RTP suhtes, kuna viimase puhul toimus riigi sekkumine ning ta pidi 1977. aastal valitsuse poolt ametisse määratud halduskomisjoni juhtimise all mitmeid muutusi läbi tegema.
According to the Portuguese authorities, the general nature is underlined by the fact that an arrangement has been made with one of the interested parties on the basis of the same law.
Portugali ametiasutuste kohaselt rõhutab asja üldist olemust fakt, et ühega huvitatud pooltest on sama seaduse alusel kokkulepe sõlmitud.
As regards the payment for the hiving-off of the television network, the Portuguese authorities commented in 1993 that the funding was directly linked to the process of splitting off and selling the network for carrying and transmitting television signals.
Televisioonivõrgust loobumise tasust rääkides märkisid Portugali ametiasutused, et rahastamine oli otseselt seotud telesignaalide edastamise ja ülekandmise võrgu jagunemise ja müügiga.
As regards the bond issue accompanied by a state guarantee the Portuguese authorities argued that this shareholder loan did not involve any guarantee by the Portuguese State, as demonstrated by the technical documents relating to the matter.
Seoses riigi poolt tagatud võlakirjaemissiooniga väitsid Portugali ametiasutused, et see aktsionärilaen ei sisaldanud Portugali riigi tagatist, mida näitavad ka asjaomased tehnilised dokumendid.
As regards the 1996 protocol on cinema promotion, the Portuguese authorities commented that it clarifies and lays down the terms of RTP's public service obligation to support and promote cinema production.
Seoses 1996. aasta filmitööstuse edendamise protokolliga kommenteerisid Portugali ametiasutused, et see selgitab ja sätestab RTP avaliku teenuse osutamise kohustuse tingimused filmitööstuse toetamiseks ja edendamiseks.
Under the protocol, RTP was required to co-finance ‘projects receiving financial support’ that had been pre-selected by the responsible government body.
Protokolli kohaselt pidi RTP kaasrahastama “rahalist toetust saavaid projekte”, mis olid eelnevalt vastutava valitsusasutuse poolt välja valitud.
According to the Portuguese authorities, the terms of the protocol concluded with RTP were not comparable to those concluded with SIC and TVI, as RTP was obliged to co-finance cinematographic works whose television viewing interest might be low or even non-existent.
Portugali ametiasutuste kohaselt ei olnud RTPga sõlmitud protokolli tingimused võrreldavad SICi ja TVIga sõlmitud protokollidega, kuna RTP oli kohustatud kaasrahastama kinematograafiateoseid, mille puhul televaatajate huvi võib olla väike või isegi olematu.
In any case, the value of the subsidy granted by RTP was, as a general rule, far greater than the average value of the rights for showing works suitable for television broadcasting.
Igal juhul oli RTP antud subsiidium reeglina suurem kui teleringhäälingus näitamiseks sobivate tööde keskmine õiguste väärtus.
As regards the restructuring plan for the period 1996 to 2000, the Portuguese authorities stated that the plan never got beyond the preparatory study and therefore did not form the basis for any financial support from the State to RTP.
Seoses ümberkorralduskavaga ajavahemikuks 1996–2000 väitsid Portugali ametiasutused, et plaan ei jõudnudki ettevalmistavatest uuringutest kaugemale ja seetõttu puudus RTP-l ka alus riigilt finantstoetust saada.
As regards the loan, the Portuguese authorities commented that the technical conditions attached to it provided that the financial operation should carry interest calculated according to market criteria.
Laenuga seoses kommenteerisid Portugali ametiasutused, et sellega kaasnevad tehnilised tingimused sätestasid, et selle finantsoperatsiooni pealt tuleb tasuda ka intresse, mida arvutatakse vastavalt turu kriteeriumidele.
Furthermore, the Portuguese authorities argued that the capital injections in the period 1994 to 1998 constituted an instrument for financing the costs of providing a public television service, together with payment of the compensatory allowances.
Lisaks väitsid Portugali ametiasutused, et kapitalisüstid ajavahemikul 1994–1998 kujutasid koos hüvitiste maksmisega endast vahendit, et rahastada avalik-õigusliku televisiooniteenuse pakkumise kulusid.
According to the Portuguese authorities, the financing model chosen to compensate RTP for its public service costs proved inadequate and led to trading deficits.
Portugali ametiasutuste sõnul osutus RTP-le avaliku teenuse osutamise kulude hüvitamiseks valitud finantseerimismudel ebapiisavaks ja põhjustas kaubandusdefitsiiti.
Firstly, the compensatory allowances were always calculated at below the real needs of public service television financing.
Esiteks arvutati hüvitissummasid alati allpool tegelikke avalik-õigusliku televisiooni rahastamisvajadusi.
Secondly, the Portuguese State systematic paid the allowances late.
Teiseks maksis riik hüvitised süstemaatiliselt liiga hilja.
RTP then had to resort to bank financing in order to meet its operating expenditure but could not include the interest and amortisation charges in the calculation of the public service cost.
Siis oli RTP sunnitud tarvitusele võtma pangalaenu, et oma tegevuskulusid katta, kuid ei arvestanud intressikulusid ning tagasimakseid avaliku teenuse osutamise kulude arvestusse.
Thirdly, RTP had to pay value added tax (VAT) to the State on the allowances, thereby reducing the net amount of the compensatory allowances.
Kolmandaks pidi RTP maksma riigile saadud toetustelt käibemaksu, vähendades sellega hüvitismaksete netosummat.
The Portuguese authorities claim that (i) the tax exemptions, (ii) the facilities for the payment of the tax on the use of the broadcasting network, (iii) the rescheduling of the debt to the social security scheme (iv) payment for the hiving-off of the television network, (v) the protocol on cinema promotion and (vi) the loan taken out by RTP in 1998 do not fall within the concept of state aid.
Portugali ametiasutused väidavad, et: i) maksuvabastused, ii) vahendid ringhäälinguvõrgu kasutusmaksu tasumiseks, iii) sotsiaalkindlustusskeemile võlgu oldava summa ümberkorraldamine, iv) tasu televisioonivõrgust loobumise eest, v) filmitööstuse soodustamise protokoll ja vi) 1998. aastal RTP poolt võetud laen ei kuulu riigiabi mõiste alla.
As regards the compatibility of the other measures, the Portuguese authorities argued that they should be regarded as compensation for public service costs and therefore not as state aid [48] or, alternatively, their compatibility with Community legislation should be assessed in the light of Article 86(2) of the EC Treaty.
Seoses teiste meetmete vastavusega väitsid Portugali ametiasutused, et neid tuleks pidada hüvitiseks avaliku teenuse osutamise kulude eest, mitte riigiabiks, [48] või siis tuleks alternatiivina nende meetmete vastavust hinnata EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 valguses.
As regards calculation of the overcompensation, the Portuguese authorities argued that:
Seoses liigse hüvitise arvutamisega väitsid Portugali ametiasutused, et:
The State's obligation as shareholder to participate in the financing of investments deemed to be necessary is laid down in the 1993 and 1996 Public Service Contracts [50],the compensation payments were subject to VAT, with the result that the net value received by RTP was lower,
kapitali suurendamine oli samuti kavandatud investeeringute rahastamiseks ja mitte lihtsalt hüvitatavate avaliku teenuse osutamise kulude rahaliseks hüvitamiseks; riigi kui aktsionäri kohustus osaleda vajalikuks peetavate investeeringute finantseerimisel on sätestatud 1993. ja 1996. aasta riiklikes teenuslepingutes, [50]hüvitismakseilt tuli tasuda käibemaksu, mille tulemusena vähenes netoväärtus, mille RTP sai,
under the 1996 Public Service Contract, the public service costs were reimbursable only up to the allotted budget.
aasta avaliku teenuse osutamise lepingu järgi kuulusid avaliku teenuse osutamise kulud hüvitamisele ainult määratud eelarve ulatuses.
In view of the foregoing, the Portuguese authorities concluded that the financial compensation for the public service obligation of RTP should not be regarded as excessive or inappropriate.
Eelnevat arvesse võttes järeldasid Portugali ametiasutused, et hüvitisi, mis RTP sai avaliku teenuse osutamise kohustuse eest, ei tuleks ülemääraseks ega ebakohaseks pidada.
V. ASSESSMENT OF THE MEASURES
V. MEETMETE HINDAMINE
State aid nature of the measures
Meetmete riigiabi olemus
In order to ascertain whether the measures constitute aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty, the Commission has to assess whether the measures for RTP:
Et teha kindlaks, kas meetmed kujutavad endast asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel riigiabi, peab komisjon hindama, kas RTP-le võimaldatud meetmed:
are granted by the State or through state resources,
on pärit riigilt või riiklikest vahenditest,
are capable of distorting competition,
on võimelised konkurentsi moonutama,
favour certain undertakings or the production of certain goods,
soodustavad teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist,
affect trade between Member States.
mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust.
Presence of public resources
Riiklike vahendite esinemine
Public resources are present in the exemption from registration charges, as a loss of tax revenue is equivalent to the consumption of state resources in the form of fiscal expenditure [51].
Riiklikud vahendid esinevad registreerimistasudest vabastamise puhul, kuna saamata jääv maksutulu on võrdne riiklike vahendite tarbimisega rahaliste kulutuste näol. [51]
The Commission notes the following regarding the presence of public resources in the acceptance by the broadcasting network operator of RTP's late payments for using the broadcasting network.
Riiklikud vahendid esinesid ka juhul, kui ringhäälinguvõrgu operaator nõustus RTP ringhäälinguvõrgu kasutamise eest tasumise hilinemisega, ja sellega seoses järeldab komisjon järgnevat.
By accepting non-payment of the network fee and interest, thereby giving rise to accumulated debt during the whole period under investigation, the network operator decided to forgo revenue and may have had to borrow money from the market in order to finance its operations.
Nõustudes võrgutasu ja intresside maksmata jätmisega ja põhjustades seega võla kogunemist kogu uurimise all oleva ajavahemiku jooksul, otsustas võrguoperaator tuludest loobuda ja võis ise olla sunnitud turult oma tegevuse rahastamiseks laenu võtma.
Since Portugal Telecom was gradually privatised during the period under investigation, the Commission has to distinguish between the period during which the State had a majority holding in the company and the period during which it had a minority holding.
Kuna uurimise all oleval ajavahemikul toimus Portugal Telecomi järkjärguline erastamine, tuleb komisjonil eristada aega, mil riigi käes oli veel ettevõtte aktsiate kontrollpakk, ja aega, mil sel oli vähemusosalus.
For the period after mid-1997, the Commission considers that any loss of income by Portugal Telecom cannot be regarded as public resources since state involvement in Portugal Telecom was limited to 25 % and was progressively reduced in subsequent years, with other major shareholders acquiring shares in the company [52].
Komisjon leiab, et ajavahemikul pärast 1997. aasta keskpaika ei saa Portugal Telecomi saamata jäänud tulusid enam riiklikeks vahenditeks pidada, kuna riigi osalus Portugal Telecomis piirnes 25 %ga ja vähenes järgmistel aastatel järk-järgult, samas kui teised suuraktsionärid ettevõtte aktsiaid omandasid.
Furthermore, as can be seen in paragraph 27, Portugal Telecom could not receive state compensation for possible losses resulting from the acceptance of late payments by RTP.
Nagu punktist 27 näha võib, ei saanud Portugal Telecom lisaks ka riigilt hüvitist võimaliku kahjumi eest, mis tekkis tänu nõustumisele RTP maksete hilinemisega.
Accordingly, the Commission concludes that after mid-1997 no state resources were involved.
Seega järeldab komisjon, et pärast 1997. aasta keskpaika ei olnud riiklikke vahendeid kaasatud.
For the period before mid-1997, the State controlled Portugal Telecom as it had a majority holding in the company.
Enne 1997. aasta keskpaika oli Portugal Telecom riigi kontrolli all, kuna riigi käes oli aktsiate kontrollpakk.
Firstly, the Commission should assess whether the behaviour of the network operator before mid-1997 led to a loss of state resources.
Esmalt peaks komisjon hindama, kas võrguoperaatori käitumine enne 1997. aasta keskpaika põhjustas riiklike vahendite kadu.
In fact, by granting payment facilities, the network operator acted as a public creditor towards RTP.
Tegelikult käitus võrguoperaator makseviise võimaldades RTP suhtes kui avalik-õiguslik võlausaldaja.
Its behaviour should therefore be compared with that of a public or private creditor that seeks to recover sums due to it and, to that end, concludes agreements with the debtor under which the accumulated debts are to be rescheduled or paid by instalments in order to facilitate their repayment [54].
Seetõttu tuleks operaatori käitumist võrrelda avalik-õigusliku või eraõigusliku võlausaldaja omaga, kes püüab sisse nõuda võlgnetavaid summasid ja sõlmib sel eesmärgil võlgnikega lepinguid, mille kohaselt kogunenud võlg tuleb ümber korraldada või tagasimaksmise hõlbustamiseks osamaksetena tasuda.
The interest normally applicable to that type of debt is intended to make good the loss suffered by the creditor because of the debtor's delay in performing its obligation to pay off its debt, namely default interest.
Intress, mida seda tüüpi võla korral tavaliselt rakendatakse — nimelt viivis — katab tavaliselt kahjud, mis võlausaldajal tekkisid, sest võlgnik hilines oma võlakohustuste täitmisega. Avalik-õigusliku võlausaldaja määratud viivis peaks olema võrdne määraga, mida eraõiguslik võlausaldaja samadel asjaoludel rakendaks.
Following the opening of the procedure and the comments put forward by third parties, the Portuguese authorities did not provide sufficient information on the interest rate applied by the public network operator or on the market reference rate.
Menetluse alustamise ja kolmandate isikute märkuste esitamise järgselt ei esitanud Portugali ametiasutused piisavat teavet intressimäära kohta, mida võrguoperaator rakendas, või turul aluseks oleva intressimäära kohta.
Therefore, the Commission cannot rule out the possibility that the interest rates charged by Portugal Telecom before mid-1997 constituted a loss of state resources.
Seetõttu ei saa komisjon välistada võimalust, et intressimäärad, mis Portugal Telecom enne 1997. aasta keskpaika määras, kujutasid endast riiklike vahendite kadu.
Secondly, the Commission needs to ascertain not only whether the measure involves state resources but also whether the public authorities were actually involved in the adoption of the measure [56].
Teiseks, komisjonil tuleb kindlaks teha mitte ainult see, kas meede sisaldab riiklikke vahendeid, vaid ka see, kas ametiasutused olid reaalselt seotud meetme vastuvõtmisega. [56]
It was not disputed that before mid-1997 the State was in a position to control Portugal Telecom and to have a dominant influence over its operations since it held more than 50 % of the company's shares.
Seda, et enne 1997. aasta keskpaika oli riigil võimalik Portugal Telecomi kontrollida ja selle tegevust mõjutada, kuna riigile kuulus enam kui 50 % ettevõtte aktsiatest, ei vaidlustatud.
During its investigation the Commission did not find any indications that the Portuguese authorities were actually involved in the adoption of the agreements on the acceptance of the delayed debt repayment by the operator of the broadcasting network [57].
Komisjon ei leidnud oma uurimistegevuse käigus mingeid viiteid sellele, et Portugali ametiasutused oleks ringhäälinguvõrgu operaatori lepinguga võla tagasimakse hilinemisega nõustumise kohta kuidagi seotud olnud. [57]
As can be seen from paragraph 22, the State regulated the tariffs and the television signals distribution service that the network operator had to deliver as part of its concession contract with the State.
Nagu ilmneb punktis 22, reguleeris riik tariife ja televisioonisignaalide levitamise teenust, mida võrguoperaator pidi edastama vastavalt riigiga sõlmitud kontsessioonilepingule.
However, the legal provisions did not make a distinction between the services and tariffs that the network operator was required to deliver to the public broadcaster RTP and those to private television operators.
Siiski ei eristanud õigusnormid neid teenuseid ja tariife, mida võrguoperaator pidi edastama avalik-õiguslikule ringhäälinguorganisatsioonile RTP, ja neid, mida edastati eratelevisioonioperaatoritele.
Nor did the network operator have to provide RTP with an obligatory universal service in terms of a broadcasting network service.
Samuti ei pidanud võrguoperaator RTP-le pakkuma kohustuslikku universaalset ringhäälinguvõrguteenust.
The Commission does not, therefore, agree with the third parties who argued that they were discriminated against since the Television Law stipulated only that private operators could lose their broadcasting licence if they did not pay the network fee on time.
Seetõttu ei nõustu komisjon kolmandate isikutega, kes väitsid, et neid diskrimineeriti, kuna televisiooniseadus sätestab ainult selle, et eraõiguslikud operaatorid võivad juhul, kui nad ei maksa võrgutasu õigeaegselt, oma ringhäälinguloa kaotada.
Although the Law provided only for the consequences of possible non-payment by private operators, Portugal Telecom was under no obligation to deliver its services to RTP, regardless of whether RTP paid its fees or not.
Ehkki seadus sätestas ainult eraõiguslike operaatorite võimaliku maksmatajätmise tagajärjed, ei olnud Portugal Telecom kuidagi kohustatud RTP-le oma teenuseid edastama, sõltumata sellest, kas RTP maksis oma tasusid või mitte.
Furthermore, the network operator was not integrated into the structures of the public administrations as it was set up under company law as a public limited company. (‘sociedade anónima’).
Lisaks ei olnud võrguoperaator seotud ametiasutuste struktuuriga, kuna ettevõte asutati äriühinguõiguse alusel aktsiaseltsina (“sociedade anónima”).
The Portuguese authorities explicitly stated that the public authorities did not intervene, directly or indirectly, in the acceptance of delayed payments by Portugal Telecom.
Portugali ametiasutused väljendasid selgelt, et ametiasutused ei sekkunud Portugal Telecomi maksete hilinemisega nõustumisse ei otseselt ega kaudselt.
Similarly, third parties did not come forward with any indications suggesting state involvement in the measure.
Ka kolmandad isikud ei viidanud selle meetmega seoses riigi osalusele.
Lastly, as can be seen from paragraph 25, the behaviour of the network operator before and after mid-1997 did not change.
Lõpuks, nagu ilmneb punktis 25, ei muutunud võrguoperaatori käitumine ei enne ega pärast 1997. aasta keskpaika.
After mid-1997 the network operator continued to conclude agreements with RTP on payment of the fees.
Pärast 1997. aasta keskpaika jätkas võrguoperaator RTPga lepingute sõlmimist tasude maksmise kohta.