natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, it was established that these expenses related not only to sales of the like product in the domestic market but also to other markets, including sales of the product concerned to the Community.
Peale selle tehti kindlaks, et kõnealused kulutused olid seotud samasuguse toote müügiga mitte üksnes omamaisel turul, vaid ka muudel turgudel, kaasa arvatud vaatlusaluse toote müügiga ühendusse.
On the basis of the above, the allowance claimed had to be rejected, since it did not meet the requirements of Article 2(10).
Eespool öeldu põhjal tuli korrigeerimistaotlus tagasi lükata, kuna see ei vastanud artikli 2 lõike 10 nõuetele.
National Polyester Fibers Factory (‘NPF’)
National Polyester Fibers Factory (“NPF”)
The questionnaire reply submitted by this exporting producer was significantly deficient and contained contradictory information.
Selle eksportiva tootja antud vastused küsimustikule olid olulisel määral puudulikud ja sisaldasid vastuolulist teavet.
Although the company was requested to correct, complete and clarify its reply, it did not provide the missing information and did not make appropriate corrections.
Kuigi äriühingul paluti teha parandusi, täiendusi ja anda selgitusi, jättis äriühing puuduva teabe andmata ega teinud vajalikke parandusi.
Furthermore, the on-spot verification revealed that NPF did not report more than half of its domestic sales of PSF in the IP.
Peale selle ilmnes kohapealsel kontrollimisel, et äriühing oli jätnud teatamata üle poole oma polüesterstaapelkiu omamaisest müügist uurimisperioodi jooksul.
In addition, it was not possible to reconcile the company's reported total sales, including export sales to the Community, with its accounting documents.
Peale selle ei olnud võimalik äriühingu teatatud kogumüüki, sealhulgas ühendusse suunatud eksportmüüki vastavusse viia raamatupidamisdokumentidega.
It was therefore considered that the sales data submitted in the questionnaire reply could not be regarded as a reliable basis to establish a dumping margin.
Seetõttu otsustati, et küsimustikule antud vastustes esitatud müügiandmeid ei saa pidada usaldusväärseks aluseks dumpingumarginaali määramisel.
Furthermore, data pertaining to cost of production could not be reconciled with the company's internal accounting documents and no substantiating evidence was made available showing that the reported data was indeed complete and correct.
Peale selle ei olnud võimalik tootmiskulusid väljendavaid andmeid vastavusse viia äriühingu raamatupidamise sisedokumentidega, ning põhjendatud tõendeid selle kohta, et esitatud andmed olid siiski täielikud ja õiged, kättesaadavaks ei tehtud.
It was therefore concluded that the information submitted on the cost of production of the like product was not reliable and could not be used as a basis to determine the normal value.
Seetõttu järeldati, et samasuguse toote tootmiskulude kohta esitatud teave ei olnud usaldusväärne ning seda ei saanud kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramise alusena.
In view of the above, it was considered that the dumping margin for this exporting producer could not be established on the basis of its own data.
Eespool öeldut silmas pidades otsustati, et kõnealuse eksportiva tootja puhul ei saa dumpingumarginaali kehtestada tema enda andmete põhjal.
The dumping margin was therefore determined on the basis of facts available, as foreseen by Article 18 of the Basic Regulation.
Dumpingumarginaal määrati kindlaks kättesaadavate asjaolude põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 18.
In this regard, and given the insufficient information submitted by NPF, there were no reasons to conclude that NPF dumped at a different level than the other exporting producer in Saudi Arabia.
Sellega seoses ning arvesse võttes kõnealuse äriühingu poolt esitatud ebapiisavat teavet, ei olnud põhjust järeldada, et NPFi dumpingutase oli teisest eksportivast tootjast Saudi Araabias erineval tasemel.
Therefore, it was considered appropriate to set the dumping margin for NPF at the same level as the one established for the other exporting producer in Saudi Arabia.
Seega peeti vajalikuks kehtestada NPFi dumpingumarginaal samal tasemel, nagu kehtestati teise eksportiva tootja puhul Saudi Araabias.
The company contested the approach arguing that it had acted with total transparency and that any errors in the information provided were unintentional and purely clerical.
Äriühing vaidlustas sellise lähenemisviisi ja väitis, et tema tegevus oli täielikult läbipaistev ja võimalikud vead esitatud teabes tekkisid tahtmatult või olid üksnes kirjavead.
Nevertheless, no further verifiable information was provided which could allow the Commission to revise its findings.
Siiski ei esitatud täiendavaid tõendeid, mille põhjal oleks komisjon saanud uurimistulemused uuesti läbi vaadata.
The other Saudi exporting producer disagreed with the above approach, arguing that it would constitute a bonus for non-cooperation.
Teine Saudi Araabia eksportiv tootja ei nõustunud eespool kirjeldatud lähenemisviisiga ja väitis, et see tähendaks koostööst keeldumise ergutamist.
It was further argued that NPF exported other product types, which are not comparable to the types exported by Sabic.
Edasi väideti, et NPF ekspordib muid tooteliike ja need ei ole võrreldavad Sabicu poolt eksporditavate liikidega.
In this respect it should be noted that the determination of the dumping margin for NPF was made on the basis of the best information available.
Siinkohal tuleb märkida, et NPFi dumpingumarginaali kindlaksmääramisel võeti aluseks parim kättesaadav teave.
The vast majority (81 %) of exports of the product concerned from Saudi Arabia to the Community were made by Sabic. Therefore, in the absence of any other reasonable method, this was considered an appropriate basis for the setting of the dumping margin for NPF.
Kuna põhiosa (81 %) vaatlusaluse toote ekspordist Saudi Araabiast ühendusse tegi Sabic, siis muu põhjendatud meetodi puudumisel võeti NPF dumpingumarginaali kehtestamisel aluseks kõnealune eksport.
Furthermore, as stated above, there were no reasons to conclude that NPF dumped at a different level than the other exporting producer in Saudi Arabia.
Nagu eespool öeldud, ei olnud põhjust järeldada, et NPFi dumpingutase oli teisest eksportivast tootjast Saudi Araabias erineval tasemel.
Regarding the different product types exported by the two companies it is noted that they all fall within the definition of the product concerned.
Kõnealuse kahe äriühingu poolt eksporditavate erinevate tooteliikide suhtes tuleb märkida, et need kõik vastavad vaatlusaluse toote määratlusele.
In these circumstances, the approach set out in recital (106) is considered reasonable.
Sellest tulenevalt peetakse põhjenduses 106 esitatud lähenemisviisi põhjendatuks.
The dumping margin was established on the basis of a comparison of the company's weighted average normal value with its weighted average export prices per product type, as determined above.
Dumpingumarginaal määrati kindlaks eespool määratletu kohaselt äriühingu iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdluse alusel.
As explained in recital (106), the dumping margin for the other exporting producer in Saudi Arabia, namely NPF, was established at the same level as the margin found for the cooperating producer in Saudi Arabia (Sabic).
Nagu on selgitatud põhjenduses 106, kehtestati dumpingumarginaal teisele eksportivale tootjale Saudi Araabias, nimelt NPFle, Saudi Araabias koostööd tegeva tootja (Sabic) puhul kindlaksmääratud marginaali tasemel.
The comparison between the normal value and the export price showed the existence of dumping.
Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu.
The dumping margins, expressed as a percentage of the CIF net free-at-Community-frontier price, before duty, are:
Dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana vabast CIF netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:
Since the aforementioned two companies represented all export sales from Saudi Arabia to the Community, as explained in recital (48), the residual duty was also set at the level of the cooperating company with the highest dumping margin.
Kuna kahe eespool mainitud äriühingu eksport vastas kogu eksportmüügile Saudi Araabiast ühendusse, nagu on selgitatud põhjenduses 48, määrati ka jääktollimaks koostööd tegeva äriühingu jaoks kehtestatud kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel.
Thus, the residual duty expressed as a percentage of the CIF net free-at-Community-frontier price, before duty, is 31,7 %.
Seega on jääktollimaks, väljendatuna protsendimäärana vabast CIF netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, 31,7 %.
THE REPUBLIC OF KOREA
KOREA VABARIIK
Questionnaire replies were received from the three exporting producers selected in the sample.
Vastused küsimustikule saadi kolmelt valimisse võetud eksportivalt tootjalt.
One exporting producer initially submitted data for all products containing polyester.
Üks eksportiv tootja esitas algul andmed kõigi polüestrit sisaldavate toodete kohta.
However, since the present review concerns only synthetic staple fibres of polyester, not carded, combed or otherwise processed for spinning which are currently classifiable within CN code 55032000 (i.e. with 50 % or more of polyester), all products that were declared by the exporting producer as containing less than 50 % of polyester were disregarded.
Käesolev läbivaatamine hõlmab ainult kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiude, mis kuuluvad praegu CN-koodi 55032000 alla (st polüestrisisaldusega vähemalt 50 %), ning kõik eksportiva tootja esitatud tooted polüestrisisaldusega alla 50 % jäeti kõrvale.
For the three exporting producers selected in the sample, sales of the like product were representative as defined in recitals (29) to (31).
Kolme valimisse kuuluva eksportiva tootja samasuguse toote müük oli tüüpiline, nagu on määratletud põhjendustes 29–31.
To a large extent, normal value was based on prices paid or payable, in the ordinary course of trade, by independent customers in the Republic of Korea, in accordance with Article 2(1) of the Basic Regulation.
Suures osas võeti normaalväärtuse aluseks Korea Vabariigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt.
However, for those product types where the domestic sales were insufficient to be considered representative or not made in the ordinary course of trade, normal value was constructed in accordance with Article 2(3) of the basic Regulation, as explained in recital (34).
Tooteliikide puhul, mille omamaist müüki ei peetud ebapiisavate koguste tõttu tüüpiliseks või kui müük ei toimunud tavakaubanduse tingimustes, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3, nagu on selgitatud põhjenduses 34.
One exporting producer in the Republic of Korea reported sales made to Korean manufacturing companies as domestic sales, although the product was ultimately destined for export.
Üks eksportiv tootja Korea Vabariigis esitas omamaise müügina müügi Korea tootvatele äriühingutele, kuigi toode oli lõpptulemusena ette nähtud eksportimiseks.
The exporting producer argued that these sales were intended for domestic consumption.
Eksportiv tootja väitis, et kõnealune müük oli mõeldud sisetarbimiseks.
However, these sales were subject to administrative arrangements specific to export sales as they were not subject to domestic sales tax, they were normally invoiced in US dollars and paid for by letters of credit, they were subject to duty drawback arrangements and normally classified as local export sales in the companies' accounting records.
Selle müügi suhtes kohaldati eksportmüügile iseloomulikku halduskorraldust, see oli vabastatud siseriiklikust müügimaksust, arved esitati USA dollarites ja tasuti akreditiiviga, selle müügi puhul tagastati tollimaks ning äriühingu raamatupidamisdokumentides liigitati see tavapäraselt kohalikuks eksportmüügiks.
Under these circumstances, and in accordance with the approach taken in the investigation mentioned in recital (2) (the ‘original investigation’), these sales were excluded for the purpose of calculating normal value for that company.
Neid asjaolusid arvestades ning kooskõlas põhjenduses 2 mainitud uurimisel (edaspidi “esialgne uurimine”) kasutatud lähenemisviisiga ei võetud selle äriühingu normaalväärtuse arvutamisel kõnealust müüki arvesse.
The same exporting producer in the Republic of Korea benefited from a national programme designed to help Korean companies in financial difficulties, the so called ‘work out programme’.
Sama eksportiv tootja Korea Vabariigis sai kasu rahalistes raskustes olevate Korea äriühingute siseriiklikust abiprogrammist, nn väljatöötamisprogrammist.
Under this programme, the company was able to transform debts into equity, accounting for a significant amount booked as an income and offsetting thus artificially the company's SG&A expenses to a large extent.
Selle programmi alusel sai äriühing muuta võlakirjad aktsiateks, mis moodustas laekumisena kirjendatult märkimisväärse summa, mis sel viisil kunstlikult ja suures ulatuses tasakaalustas äriühingu müügi-, üld- ja halduskulud.
It was therefore considered that this amount should not be considered as an ordinary income to be taken into account in the calculation of the SG&A.
Seetõttu otsustati, et seda summat ei tohiks pidada tavapäraseks sissetulekuks, mis võetakse arvesse müügi-, üld- ja halduskulude arvestamisel.
The reported SG&A, including the artificial income, consequently did not reasonably reflect the costs incurred in the production and sales of the like product.
Sellest tulenevalt ei kajastanud teatatud müügi-, üld- ja halduskulud (sealhulgas kunstlik sissetulek) mõistlikult samasuguse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid.
Therefore, and in accordance with Article 2(5) of the basic Regulation, this amount was not taken into account in the calculation of the SG&A.
Selle tõttu ning algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt ei võetud seda summat müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel arvesse.
The company also claimed a gain resulting from reversal of bad debts in the SG&A calculation.
Kõnealune äriühing väitis samuti, et ta sai tulu halbade laenude tühistamisest müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel.
Since these debts were not related to the product concerned and referred to benefits under the work out programme, they do not constitute an ordinary income to be taken into account in the calculation of the SG&A.
Kuna need võlad ei olnud seotud vaatlusaluse tootega ja tulenesid väljatöötamisprogrammist, ei loeta nendega seotud tulu tavapäraseks sissetulekuks ega võeta müügi-, üld- ja halduskulude arvestamisel arvesse.
The company claimed that reversal of bad debts occur every year and therefore should not be excluded from the calculation.
Äriühing väitis, et halbu laene tühistatakse igal aastal ja seetõttu ei tohiks neid kõrvale jätta.
This is in contradiction with the audited reports of the company, which show that no such reversal took place over the two last financial years and that it is specifically linked to the work out programme.
See on vastuolus äriühingu auditeerimisaruannetega, millest selgub, et selliseid laenutühistamisi pole viimase kahe majandusaasta jooksul toimunud ja nimetatud tulu on konkreetselt seotud väljatöötamisprogrammiga.
Therefore, the exclusion of this gain from the SG&A calculation is maintained.
Seetõttu jäädakse arvamusele, et seda tulu ei võeta müügi-, üld- ja halduskulude arvestamisel arvesse.
The company claimed that the adjustments to the SG&A resulted from its normal business operations and should therefore not be disregarded.
Äriühing väitis, et müügi-, üld- ja halduskulude korrigeerimine lähtus kõnealuse äriühingu harilikust äritegevusest ja seetõttu ei tohiks seda arvestamata jätta.
It submitted new information after the disclosure which indicated, however, that the two gains referred to in the previous recitals did not relate to the product concerned.
Äriühing esitas pärast järelduste teatavakstegemist uut teavet, millest selgus, et kahel korral saadud tulu, mida eelmistes põhjendustes nimetati, ei olnud seotud vaatlusaluse tootega.
Furthermore, the new unverified information contradicted the information collected during the on-spot investigation and could therefore not be accepted.
Lisaks sellele läks uus tõendamata teave vastuollu kohapealse kontrolli käigus saadud andmetega ja tuli seetõttu tagasi lükata.
On these grounds, the claims relating to the work out programme are rejected.
Nimetatud põhjusi arvesse võttes lükati väljatöötamisprogrammiga seotud nõuded tagasi.
The same exporting producer declared a high insurance income during the IP due to a fire in one of the production lines of the product concerned, which occurred before the IP.
Sama eksportiv tootja teatas suurest tuluhüvitisest uurimisperioodi jooksul, mille ta sai ühel vaatlusaluse toote tootmisliinidest enne uurimisperioodi algust tekkinud tulekahju tõttu.
The company deducted this income from the SG&A expenses related to the domestic sales of the product concerned.
Äriühing arvas kõnealuse sissetuleku maha vaatlusaluse toote omamaise müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskuludest.
On the other hand, it did not take into account the costs incurred during the IP as a result of that fire.
Samas jättis äriühing arvesse võtmata kõnealuse tulekaju tõttu uurimisperioodil tekkinud kulud.
SG&A expenses were therefore largely understated.
Müügi-, üld- ja halduskulud esitati seega tegelikest palju väiksematena.
The income from the insurance was used to install a new production line not producing the product concerned anymore.
Kindlustusest saadud tulu läks uue tootmisliini paigaldamiseks, mida ei kasutatud enam vaatlusaluse toote valmistamiseks.
It was consequently considered that any costs and income resulting from the fire were either outside the IP or not related to the product concerned and should therefore be disregarded when calculating the SG&A for the purpose of the calculation of the normal value.
Sellest tulenevalt otsustati, et tulekahjuga seotud mis tahes kulud ja tulu jääb kas uurimisperioodist välja või ei ole vaatlusaluse tootega seotud, ning seda ei võeta arvesse müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel, mida on vaja normaalväärtuse arvutamiseks.
After disclosure, this company objected to the above conclusions claiming that it had incurred costs because of a loss of business.
Pärast järelduste teatavakstegemist vaidlustas kõnealune äriühing eespool nimetatud järeldused ja väitis, et ta oli kandnud kulusid seoses raskustega äritegevuses.
However, this claim was already investigated during the on-spot verification visit where the company failed to submit any supporting evidence which could show the part of the insurance income which was allegedly destined for the loss of business.
Seda väidet oli kohapealse kontrollkäigu ajal kontrollitud, kusjuures äriühing ei suutnud esitada tõendusmaterjali selle osa kohta tulust, mis väidetavalt saadi kindlustusest seoses raskustega äritegevuses.
This claim had therefore to be rejected.
Kõnealune väide tuli seetõttu tagasi lükata.
One exporting producer notified that in the original investigation, the company had a related importer in the Community.
Üks eksportiv tootja teatas, et esialgse uurimise ajal oli äriühingul ühenduses asuv seotud importija.
The exporting producer claimed that this situation had changed, and that the importer in the Community, even if it was still existing, was not anymore related to them.
Eksportiv tootja väitis, et kõnealune olukord muutus ning et ühenduses asuv importija, kui see oligi veel olemas, ei olnud enam nendega seotud.
It is to be noted that the importer accounted for a significant amount of the sales of the product concerned to the Community made by the Korean exporting producer.
Tuleb märkida, et selle importija arvele jäi oluline osa Korea eksportiva tootja vaatlusaluse toote ühendusse suunatud müügimahust.
This issue was examined carefully in order to determine whether the application of the provisions set out in Article 2(9) of the basic Regulation was warranted in the present case.
Seda küsimust uuriti hoolikalt, et kindlaks määrata, kas algmääruse artikli 2 lõike 9 sätete kohaldamine on kõnealusel juhul õigustatud.
An analysis was carried out on the prices charged to the related importer by the Korean exporting producer.
Analüüsiti Korea eksportiva tootja poolt seotud importijale määratud hindu.
It was found that these prices were consistently sold at the same level as those charged to unrelated importers during the investigation period.
Tuvastati, et müük toimus pidevalt samal hinnatasemel, nagu olid sõltumatutele importijatele määratud hinnad uurimisperioodi jooksul.
Under these circumstances, it was considered that the prices between the related parties were at arms-length and reliable.
Neid asjaolusid arvesse võttes otsustati, et hinnad seotud osapoolte vahel olid sõltumatud ja usaldusväärsed.
Therefore, since export prices were reliable, there was no need to recur to the provisions set out in Article 2(9) of the Basic Regulation and to conclude on the relationship between the companies.
Seetõttu, kuna ekspordihinnad olid usaldusväärsed, ei olnud tarvis kohaldada algmääruse artikli 2 lõike 9 sätteid ega teha otsust kahe äriühingu vaheliste suhete kohta.
Therefore, in the case of this exporting producer, the export price was based on the prices paid or payable by all customers in the Community.
Seega võeti kõnealuse eksportiva tootja puhul ekspordihinna aluseks ühenduses asuvate kõigi klientide makstud või makstavad hinnad.
For the two other exporting producers, the export price was based on the prices paid or payable by unrelated customers in the Community.
Kahe teise eksportiva tootja puhul võeti ekspordihinna aluseks ühenduses asuvate sõltumatute klientide makstud või makstavad hinnad.
To ensure a fair comparison, allowances were made for differences in import charges and indirect taxes, duties, transport, insurance, handling, loading and ancillary costs, packing costs, bank charges, credit costs and commissions where applicable and justified.
Selleks et tagada õiglane võrdlus, võeti korrigeerimise teel arvesse impordimaksude ja kaudsete maksude, tolli-, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamiskulude, panga teenustasude, krediidikulude ja vahendustasude erinevusi, kui see oli otstarbekas ja põhjendatud.
All three exporting producers made a claim for duty drawback on the grounds that import charges were borne by the like product when intended for consumption in the exporting country but were refunded when the product was sold for export to the Community.
Kõik kolm eksportivat tootjat esitasid tollimaksu tagastamise nõude põhjendusega, et samasuguse toote eest tasutakse impordimaksud, kui toode on mõeldud tarbimiseks ekspordiriigis, kuid kõnealused impordimaksud makstakse tagasi, kui kõnealust toodet müüakse või eksporditakse ühendusse.
In each case the amount claimed was found to be higher than the amount of duty borne by the like product in the domestic market and therefore, the allowances were adjusted accordingly.
Kõikidel juhtudel tuvastati, et taotletav summa oli suurem kui samasuguse toote tollimaks omamaisel turul, ning seetõttu korrigeeriti seda vastavalt.
After disclosure two companies objected to the methodology applied concerning the adjustment for duty drawback, partly on the grounds that it was different to the one used in the original investigation.
Pärast järelduste teatavaks tegemist vaidlustasid kaks äriühingut tollimaksu tagastamisega seotud kohanduste kohaldamise meetodi osaliselt seetõttu, et see erines esialgsel uurimisel kasutatud meetodist.
They claimed that the methodology used in their replies to the questionnaire should be applied instead.
Nad nõudsid, et selle asemel kasutataks meetodit, mida nad ise kasutasid küsimustikule vastates.