natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These will be particularly important in markets that were previously sheltered from competition because of anticompetitive behaviour, the existence of monopolies, over-regulation (for example permits, licences, minimum capital requirements, legal barriers, shop opening hours, regulated prices, etc. may hinder the development of an effective competitive environment), or because of trade protection.
Need on eriti olulised turgudel, mis seni jäid konkurentsimõjude eest kõrvale kas konkurentsivastase käitumise, monopolide olemasolu, liigse reguleerimise (nt load, litsentsid, miinimumkapitali nõuded, õiguslikud tõkked, kaupluste lahtiolekuajad, kindlaksmääratud hinnad jms võivad takistada tõhusa konkurentsikeskkonna arengut) või kaubanduse kaitsemeetmete tõttu.
In addition, the implementation of measures already agreed to open up the network industries to competition (in the areas of electricity and gas, transport, telecommunications and postal services) should help to ensure lower prices overall and greater choice while guaranteeing the delivery of services of general economic interest to all citizens.
Lisaks peaks võrgutööstuse konkurentsile avamiseks kokkulepitud meetmete rakendamine (elektri ja gaasi, transpordi, telekommunikatsiooni ja postiteenuste valdkonnas) aitama tagada kõikjal madalamaid hindu ja suuremat valikut, samal ajal kindlustades üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise kõigile kodanikele.
Competition and regulatory authorities should ensure competition in liberalised markets.
Konkurentsi- ja reguleerivad asutused peaksid tagama konkurentsi liberaliseeritud turgudel.
At the same time, the satisfactory delivery of high quality Services of general economic interest at an affordable price must be guaranteed.
Samal ajal tuleb tagada kõrgekvaliteediliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste rahuldav osutamine sobiva hinnaga.
External openness to trade and investment, also in a multilateral context, by increasing both exports and imports, is an important spur to growth and employment and can thus reinforce the delivery of structural reform.
Väline avatus kaubandusele ja investeerimisele, sealhulgas ka mitmepoolsete suhete kontekstis, ekspordi ja impordi suurendamise kaudu on oluline majanduskasvu ja tööhõive suurendamise kannustaja ning võib seega tõhustada struktuurireformide rakendamist.
An open and strong system of global trade rules is of vital importance for the European economy.
Avatud ja tugev maailmakaubanduseeskirjade süsteem on Euroopa majanduse jaoks äärmiselt oluline.
The successful completion of an ambitious and balanced agreement in the framework of the Doha-Round as well as the development of bilateral and regional free trade agreements, should further open up markets to trade and investment, thus contributing to raising potential growth.
Julge kokkuleppe sõlmimine Doha läbirääkimistevooru raames ning kahepoolsete ja piirkondlike vabakaubanduslepete arendamine avaks turgusid veel enam kaubandusele ja investeeringutele ning aitaks sellega kaasa majanduse kasvupotentsiaali tõstmisele.
Guideline No 13.
Suunis nr 13.
To ensure open and competitive markets inside and outside Europe and to reap the benefits of globalisation, Member States should give priority to: 1. the removal of regulatory, trade and other barriers that unduly hinder competition; 2. a more effective enforcement of competition policy; 3. selective screening of markets and regulations by competition and regulatory authorities in order to identify and remove obstacles to competition and market entry; 4. a reduction in State aid that distorts competition; 5. in line with the upcoming Community Framework, a redeployment of aid in favour of support for certain horizontal objectives such as research, innovation and the optimisation of human capital and for well-identified market failures; 6. the promotion of external openness, also in a multilateral context; 7. full implementation of the agreed measures to open up the network industries to competition in order to ensure effective competition in European wide integrated markets.
Et tagada turgude avatus ja konkurentsivõime nii Euroopas kui ka väljaspool Euroopat ja saada kasu globaliseerumisest, peaksid liikmesriigid seadma endale järgmised prioriteedid: 1. regulatiivsete, kaubandus- ja muude konkurentsi põhjendamatult takistavate asjaolude kõrvaldamine; 2. konkurentsipoliitika tõhusam jõustamine; 3. turgude valikuline kontroll konkurentsi- ja reguleerivate asutuste poolt, et tuvastada ja kõrvaldada takistused konkurentsis ja turulepääsul; 4. konkurentsi moonutava riigiabi vähendamine; 5. ülejäänud riigiabi ümbersuunamine teatavatele horisontaalsetele eesmärkidele (nt teadusuuringud, innovatsioon ja inimressursside optimeerimine) ja hästi tõendatud turutõrgetele kooskõlas ühenduse peagi loodava raamistikuga; 6. välise avatuse edendamine, ka mitmepoolsete suhete kontekstis; 7. kokkulepitud meetmete täielik rakendamine, et avada võrgutööstus konkurentsile, et tagada tõhus konkurents üleeuroopalistel integreeritud turgudel.
At the same time, the delivery, at affordable prices, of effective services of general economic interest has an important role to play in a competitive and dynamic economy.
Samas on konkurentsivõimelises ja dünaamilises majanduses oluline roll ka üldist majandushuvi pakkuvate tõhusate teenuste mõistliku hinnaga osutamisel.
Improve European and national regulation
Parandada õigusloomet Euroopa ja siseriiklikul tasandil
Market regulation is essential to create an environment in which commercial transactions can take place at competitive price.
Turu reguleerimine on oluline, et luua keskkond, kus äritehinguid saab sõlmida konkurentsivõimelise hinnaga.
It also serves to correct market failures or to protect market participants.
Seda võib samuti kasutada turuprobleemide lahendamiseks või turgudel osalejate kaitsmiseks.
Nevertheless, the cumulative impact of regulations may impose substantial economic costs.
Eeskirjade kumulatiivne toime võib siiski põhjustada märkimisväärseid majanduskulusid.
It is therefore essential that regulations are well-designed and proportionate.
Seetõttu on oluline, et eeskirjad oleksid hästi läbi mõeldud ja proportsionaalsed.
The quality of the European and national regulatory environments is a matter of joint commitment and shared responsibility at both the EU and Member State level.
Euroopa ja siseriiklike õigusloomekeskkondade kvaliteet kuulub nii ELi kui liikmesriikide tasandil ühise pühendumise ja jagatud vastutuse valdkonda.
When preparing or revising legislation, Member States should systematically assess the costs and benefits of their legislative initiatives.
Õigusaktide ettevalmistamisel või läbivaatamisel peaksid liikmesriigid süstemaatiliselt hindama oma seadusandlike algatustega seotud kulusid ja tulusid.
They should improve the quality of their regulations, while preserving their objectives.
Nad peaksid parandama oma õigusaktide kvaliteeti ja samas säilitama oma eesmärgid.
This implies consultation of relevant stakeholders.
See nõuab konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega.
In the Commission’s approach to better regulation, the economic, social and environmental impacts of new or revised regulations are carefully assessed to identify the potential trade-offs and synergies between different policy objectives.
Komisjoni lähenemise kohaselt peaks parem õigusloome hõlmama uutest või läbivaadatud õigusnormidest tuleneva üldise kasu või kulude hoolikat hindamist, et teha kindlaks kompromissivõimalusi ja koostoimeid poliitikaeesmärkide vahel.
Moreover, existing regulation is screened for simplification potential and its impact on competitiveness is assessed.
Peale selle vaadatakse üle olemasolevaid õigusnorme, et välja selgitada lihtsustamisvõimalusi, ja hinnatakse selle mõju konkurentsivõimele.
Finally, a common approach to measuring the administrative costs of new and existing legislation is being developed.
Kõigele lisaks on väljaarendamisel ühine meetod uute ja olemasolevate õigusaktide kohaldamisega seotud halduskulude mõõtmiseks.
Member States should establish systems for simplification of existing regulation.
Liikmesriigid peaksid looma süsteemi kehtiva seadusandluse lihtsustamiseks.
They should consult widely on the costs and benefits of their regulatory initiatives or their lack of action, particularly where trade-offs between different policy objectives are implied.
Nad peaksid pidama ulatuslikke konsultatsioone oma seadusandlike algatustega seotud kulude ja tulude üle, eriti kui need algatused nõuavad kompromisse poliitikaeesmärkide vahel.
Member States should also ensure that appropriate alternatives to regulation are given full consideration.
Samuti peaksid liikmesriigid tagama, et täiel määral kaalutaks peale seadusandluse ka muid sobivaid vahendeid.
Significant improvements in the regulatory environment can therefore be achieved by taking into account cost-benefit considerations associated with regulation, including administrative costs.
Seetõttu saab õiguskeskkonna märkimisväärse paranemiseni jõuda õigusnormide kohaldamisega seotud kulude, sealhulgas halduskulude vähendamisega.
This is especially important for small and medium-sized enterprises (SMEs), which usually have only limited resources to deal with the administration imposed by both Community and national legislation.
See on eriti oluline väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul, kelle vahendid ühenduse ja siseriiklike õigusaktidega ettenähtud haldustegevuseks on tavaliselt üsna piiratud.
Guideline No 14.
Suunis nr 14.
To create a more competitive business environment and encourage private initiative through better regulation, Member States should: 1. reduce the administrative burden that bears upon enterprises, particularly on SMEs and start-ups; 2. improve the quality of existing and new regulations, while preserving their objectives, through a systematic and rigorous assessment of their economic, social (including health) and environmental impacts, while considering and making progress in measurement of the administrative burden associated with regulation, as well as the impact on competitiveness, including in relation to enforcement, and 3. encourage enterprises in developing their corporate social responsibility.
Et luua konkurentsivõimelisem ärikeskkond ja soodustada eraalgatusi parema õigusliku reguleerimise teel, peaksid liikmesriigid 1. vähendama ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ning tegevust alustavate ettevõtete halduskoormust; 2. parandama kehtivate ja uute õigusnormide kvaliteeti, säilitades samas nende eesmärgid, hinnates süstemaatiliselt ja rangelt õigusaktide majanduslikke, sotsiaalseid (sh tervishoiuga seonduvaid) ja keskkondlikke mõjusid, arvestades õigusnormidega seotud halduskoormusega ja tehes edusamme halduskoormuse mõõtmisel ning võttes arvesse õigusnormide mõju konkurentsivõimele, sh seoses jõustamisega; 3. soodustama ettevõtete sotsiaalse vastutuse arendamist.
Europe needs to foster its entrepreneurial drive more effectively and it needs more new firms willing to embark on creative or innovative ventures.
Euroopal on vaja tõhusamalt tugevdada oma ettevõtlustasandit ja ta vajab rohkem uusi ettevõtteid, mis soovivad alustada mõne loova või uuendusliku äritegevusega.
Learning about entrepreneurship through all forms of education and training should be supported and relevant skills provided.
Tuleks toetada ettevõtluse alaste teadmiste omandamist kõigi hariduse ja koolituse vormide kaudu ning anda sobivaid oskusi.
The entrepreneurship dimension should be integrated in the life long learning process as from school.
Ettevõtlusmõõde tuleks integreerida elukestvasse õppeprotsessi juba koolist alates.
To this end, partnerships with companies should be encouraged.
Sel eesmärgil tuleks õhutada partnerlussidemete loomist ettevõtetega.
The creation and growth of businesses can also be encouraged by improving access to finance and strengthening economic incentives, including by adopting tax systems to reward success, reducing non-wage labour costs and reducing the administrative burdens for start-up notably through the provision of relevant business support services, notably for young entrepreneurs, like the creation of one-stop contact points and the stimulation of national support networks for enterprises.
Ettevõtete loomist ja kasvu saab soodustada ka juurdepääsu parandamisega rahastamisele ning majanduslike stiimulite tugevdamisega, sealhulgas edukatele ettevõtetele mõeldud maksusoodustustega, palgaga mitteseotud tööjõukulude alandamisega, ettevõtte loomisega seotud halduskoormuse vähendamisega eelkõige ettevõtlust toetavate teenuste pakkumisega eelkõige noortele ettevõtjatele, nt võttes kasutusele kesksed kontaktpunktid ja soodustades riiklike toetusvõrgustike loomist ettevõtetele.
Particular emphasis should be put on facilitating the transfer of ownership and improving rescue and restructuring proceedings in particular with more efficient bankruptcy laws.
Erilist rõhku tuleks panna omandiõiguse üleminekule, äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise võtete parandamisele, eelkõige tõhusamate pankrotiseaduste osas.
Guideline No 15.
Suunis nr 15.
To promote a more entrepreneurial culture and create a supportive environment for SMEs, Member States should: 1. improve access to finance, in order to favour their creation and growth, in particular micro-loans and other forms of risk capital; 2. strengthen economic incentives, including by simplifying tax systems and reducing non-wage labour costs; 3. strengthen the innovative potential of SMEs, and 4. provide relevant support services, like the creation of one-stop contact points and the stimulation of national support networks for enterprises, in order to favour their creation and growth in line with Small firms’ Charter.
Et edendada ettevõtlusvaimu ning luua soodne keskkond väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, peaksid liikmesriigid 1. parandama juurdepääsu finantsidele, et soodustada nende loomist ja kasvu, pidades silmas eelkõige mikrolaene ja riskikapitali muid vorme; 2. tugevdama majanduslikke stiimuleid, sh lihtsustama maksusüsteeme ja vähendama tööjõuga mitteseotud kulusid; 3. tugevdama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete innovaatilist potentsiaali ja 4. osutama vajalikke tugiteenuseid, nt võttes kasutusele kesksed kontaktpunktid ja soodustades riiklike toetusvõrgustike loomist ettevõtetele, et soodustada nende loomist ja kasvu kooskõlas väikeetevõtete hartaga.
In addition, Member States should reinforce entrepreneurship education and training for SMEs.
Lisaks sellele peaksid liikmesriigid tugevdama ettevõtlusharidust ja -koolitust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.
They should also facilitate the transfer of ownership, modernise where necessary their bankruptcy laws, and improve their rescue and restructuring proceedings.
Samuti tuleks tõhustada omandiõiguse üleminekut, ajakohastada vajadusel pankrotiõigust ning parandada äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise võtteid.
See also integrated guidelines ‘To promote a growth- and employment-orientated and efficient allocation of resources’ (No 3) and ‘To facilitate all forms of innovation’ (No 8, Nos 23 and 24).
Vt ka komplekssed suunised “Edendada majanduskasvule ja tööhõivele suunatud tulemuslikku vahendite jaotamist” (nr 3) ja “Edendada kõiki innovatsiooni vorme” (nr 8), nr 23 ja nr 24.
Expand and improve European infrastructure
Laiendada ja parandada Euroopa infrastruktuuri
Modern infrastructure is an important factor affecting the attractiveness of locations.
Tänapäevane infrastruktuur on oluline paikkonna atraktiivsust mõjutav tegur.
It facilitates the mobility of persons, goods and services throughout the Union.
See soodustab isikute, kaupade ja teenuste liikumist kogu Euroopa Liidus.
Modern transport, energy and electronic communication infrastructure is an important factor of a reinvigorated Lisbon strategy.
Tänapäevane transpordi-, energia- ja elektronsideinfrastruktuur on oluline tegur tõhustatud Lissaboni strateegias.
By reducing transport costs and by widening markets, interconnected and interoperable trans-European networks help foster international trade and fuel internal market dynamics.
Transpordikulude vähendamise ja turgude laiendamisega aitavad ühendatud ja koostalitusvõimelised üleeuroopalised võrgud tugevdada rahvusvahelist kaubavahetust ning muudavad sujuvamaks siseturu toimimise.
Moreover, the ongoing liberalisation of European network industries fosters competition and drives efficiency gains in these sectors.
Peale selle tugevdab Euroopa võrgutööstuste käimasolev liberaliseerimine konkurentsi ja muudab nende sektorite töö tõhusamaks.
In terms of future investment in European infrastructure, the implementation of 30 priority transport projects identified by Parliament and Council in the transEuropean network (TEN) transport guidelines as well as the implementation of the quick-start cross-border projects for transport, renewable energy and broadband communications and research identified under the European Initiative for Growth and the implementation of the transport projects, supported by the Cohesion Fund, should be considered a priority.
Tulevikus Euroopa infrastruktuuri tehtavate investeeringute seisukohast tuleks esmatähtsaks lugeda parlamendi ja nõukogu poolt üleeuroopalisi võrke käsitlevates suunistes esitatud 30 prioriteetse transpordiprojekti ning Euroopa kasvualgatuse raames esitatud piiriüleste transpordi, taastuva energia ja lairibavõrkude alaste kiirprojektide elluviimist ning Ühtekuuluvusfondist toetatavate transpordiprojektide elluviimist.
Infrastructure bottlenecks within countries need to be tackled as well.
Samuti tuleb tegeleda infrastruktuuri kitsaskohtadega eri riikides.
Appropriate infrastructure pricing systems can contribute to the efficient use of infrastructure and the development of a sustainable modal balance.
Asjakohased infrastruktuuride hinna määramise süsteemid võivad kaasa aidata infrastruktuuride tõhusale kasutamisele ja jätkusuutliku transpordiliikide tasakaalu arendamisele.
Member States should: 1. develop adequate conditions for resource- efficient transport, energy and ICT infrastructures, in priority, those included in the TEN networks, by complementing Community mechanisms, notably including in cross-border sections and peripherical regions, as an essential condition to achieve a successful opening up of the network industries to competition; 2. consider the development of public-private partnerships, and 3. consider the case for appropriate infrastructure pricing systems to ensure the efficient use of infrastructures and the development of a sustainable modal balance, emphasizing technology shift and innovation and taking due account of environmental costs and the impact on growth.
Liikmesriigid peaksid 1. arendama välja sobivad tingimused ressursse tõhusamalt kasutavate transpordi-, energia- ja info- ja sidetehnoloogia infrastruktuuride, eelkõige TEN võrgustikes sisalduvate infrastruktuuride jaoks, täiendades ühenduse mehhanisme, hõlmates piiriüleseid sektsioone ja äärealasid, kuna see on hädavajalikuks eelduseks edukale võrgutööstuse konkurentsile avamisele; 2. arvestama riigi ja erasektori partnerlusega; 3. kaaluma asjakohaseid infrastruktuuride hinna määramise süsteeme, et tagada infrastruktuuride tõhus kasutamine ja jätkusuutliku transpordiliikide tasakaalu arendamine, rõhutades tehnoloogiasiiret ja innovatsiooni ning arvestades asjakohaselt keskkonnaalaste kulude ja süsteemide mõjuga majanduskasvule.
See also integrated guideline ‘To facilitate the spread and effective use of ICT and build a fully inclusive information society’(No 9).
Vt ka kompleksne suunis “Soodustada info- ja sidetehnoloogia levikut ja tõhusat kasutamist ning luua kõikehõlmav infoühiskond” (nr 9).
Conclusions of the European Council of March 2005 (http://ue.eu.int/cms3_fo/showPage.asp?lang=en&id=432&mode=g&name).
Euroopa Ülemkogu järeldused (märts 2005), (http://ue.eu.int/cms3_fo/showPage.asp?lang=en&id=432&mode=g&name).
In implementing the policy guidelines set out below, Member States should note that the country-specific recommendations issued in the context of the Council Recommendation of 26 June 2003 on the broad guidelines of the economic policies of the Member States and the Community (for the 2003 to 2005) period as completed and updated in the context of the Council Recommendation of 5 July 2004 on the 2004 update of these guidelines, remain valid as background references.
Eespool kavandatud poliitikasuuniste rakendamisel peaksid liikmesriigid arvestama, et endiselt kehtivad üksikutele riikidele mõeldud soovitused, mis on välja antud koos nõukogu 26. juuni 2003. aasta soovitusega liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta (ajavahemikuks 2003–2005) ning mida on täiendatud ja ajakohastatud nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovituse raames, mis käsitleb nende suuniste ajakohastamist.
Guideline No 6.
Suunis nr 6.
To contribute to a dynamic and well-functioning EMU, euro area Member States need to ensure better coordination of their economic and budgetary policies, in particular, 1. pay particular attention to fiscal sustainability of their public finances in full compliance with the Stability and Growth Pact; 2. contribute to a policy mix that supports economic recovery and is compatible with price stability, and thereby enhances confidence among business and consumers in the short run, while being compatible with long term sustainable growth; 3. press forward with structural reforms that will increase euro area long-term potential growth and will improve its productivity, competitiveness and economic adjustment to asymmetric shocks, paying particular attention to employment policies, and 4. ensure that the euro area’s influence in the global economic system is commensurate with its economic weight.
Et aidata kaasa dünaamilise ja hästitoimiva rahaliidu kujunemisele, peavad eurotsooni liikmesriigid tagama oma majandus- ja eelarvepoliitikate parema kooskõlastatuse, eelkõige: 1. pöörama erilist tähelepanu oma riigi rahanduse fiskaalsele jätkusuutlikkusele, järgides tingimusteta stabiilsuse ja kasvu pakti; 2. seadma poliitika kujundamisel sihiks majandusliku taastumise toetamise ja hindade stabiilsuse ning suurendama seega usaldust ettevõtete ja tarbijate seas lühiajalises perspektiivis ja samas järgima pikaajalise jätkusuutliku kasvu eesmärki; 3. tegema täiendavaid jõupingutusi struktuurireformide alal, mis parandaksid eurotsooni pikaajalist potentsiaalset kasvu, tootlikkust, konkurentsivõimet ja kohanemisvõimet asümmeetrilise mõjuga majanduslanguste puhul, pöörates erilist tähelepanu tööhõivepoliitikale; ja 4. tagama, et eurotsooni mõjujõud maailma majandussüsteemis oleks kooskõlas selles osalevate riikide majandusliku osatähtsusega.
To increase and improve investment in R & D, in particular by private business, the overall objective for 2010 of 3 % of GDP is confirmed with an adequate split between private and public investment, Member States will define specific intermediate levels.
Et suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, eelkõige eraettevõtete poolt, kinnitatakse üldeesmärki saavutada 2010. aastaks investeeringute tase 3 % SKTst koos sobiva jagunemisega era- ja riiklike investeeringute vahel; liikmesriigid ise määravad kindlaks konkreetsed vahetasandid.