natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Such deterioration factors will be applied to the measured emissions from engines undergoing a periodical audit to ensure that in-service engine emissions remain in conformity with the applicable emission limits, as given in the tables in section 6.2.1 of Annex I to Directive 2005/55/EC, over the durability period applicable to the vehicle in which the engine is installed.
Halvendustegureid kohaldatakse heitkoguste puhul, mis on mõõdetud korrapäraseid kontrolle läbivatest mootoritest, kusjuures kontrollide eesmärgiks on tagada, et kasutusel olevate mootorite heitkogused vastaksid direktiivi 2005/55/EÜ I lisa punkti 6.2.1 tabelites esitatud heidete piirväärtustele sõiduki, millele mootor on paigaldatud, kogu püsimisaja vältel.
This Annex also details the emission and non-emission-related maintenance that will be carried out on engines undergoing a service accumulation schedule.
Käesolevas lisas kirjeldatakse ka heitkoguseid mõjutavat hooldust ja heitkoguseid mittemõjutavat hooldust, mida tehakse vajaliku kasutusaja saavutamise katseplaani alusel katsetatavatele mootoritele.
Such maintenance will be performed on in-service engines and communicated to owners of new heavy-duty engines.
Kirjeldatud hooldust teostatakse kasutuselolevate mootorite puhul ning sellest teavitatakse uute raskeveokimootorite omanikke.
SELECTION OF ENGINES FOR ESTABLISHING USEFUL LIFE DETERIORATION FACTORS
MOOTORITE VALIK KASULIKU TÖÖEA HALVENDUSTEGURITE KINDLAKSMÄÄRAMISEKS
Engines will be selected from the engine family defined in section 8.1 of Annex I to Directive 2005/55/EC for emission testing to establish useful life deterioration factors.
Kasuliku tööea halvendustegurite kindlaksmääramise eesmärgil läbiviidava heitkoguste katsetamise jaoks vajalikud mootorid valitakse direktiivi 2005/55/EÜ I lisa punktis 8.1 määratletud mootoritüüpkonnast.
Engines from different engine families may be further combined into families based on the type of exhaust aftertreatment system utilised.
Erinevatest tüüpkondadest pärit mootoreid võib kasutatava heitgaasi järeltöötlussüsteemi tüübi alusel liigitada omakorda tüüpkondadesse.
In order to place engines with different numbers of cylinders and different cylinder configuration but having the same technical specifications and installation for the exhaust aftertreatment systems into the same engine-aftertreatment system family, the manufacturer shall provide data to the approval authority that demonstrates that the emissions of such engines are similar.
Selleks, et liigitada erineva silindrite arvu ja konfiguratsiooni, kuid tehniliste näitajate ja heitgaaside järeltöötlussüsteemide paigalduse poolest sarnaseid mootoreid samasse mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda, esitab tootja tüübikinnitusasutusele andmed, mis tõestavad mootorite heitkoguste sarnasust.
One engine representing the engine-aftertreatment system family shall be selected by the engine manufacturer for testing over the service accumulation schedule defined in section 3.2 of this Annex, according to the criteria for selecting engines given in section 8.2 of Annex I to Directive 2005/55/EC and shall be reported to the type-approval authority before any testing commences.
Mootorite tootja valib vastavalt direktiivi 2005/55/EÜ I lisa punktis 8.2 esitatud valikukriteeriumidele mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonda esindava mootori, mida katsetatakse käesoleva lisa punktis 3.2 määratletud vajaliku kasutusaja saavutamise katseplaani alusel, ning millest teavitatakse tüübikinnitusasutust enne katsete algust.
If the type-approval authority decides that the worst case emission rate of the engine-aftertreatment system family can be characterised better by another engine then the test engine shall be selected jointly by the type-approval authority and the engine manufacturer.
Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna kõrgeima heidete taseme selgitamiseks tuleks katsetada teist mootorit, valivad tüübikinnitusasutus ja mootorite tootja ühiselt katsetatava mootori.
ESTABLISHING USEFUL LIFE DETERIORATION FACTORS
KASULIKU TÖÖEA HALVENDUSTEGURIDE KINDLAKSMÄÄRAMINE
Deterioration factors applicable to an engine-aftertreatment system family are developed from the selected engines based on a distance and service accumulation procedure that includes periodic testing for gaseous and particulate emissions over the ESC and ETC tests.
Mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna puhul kohaldatavad halvendustegurid määratakse kindlaks valitud mootorite põhjal, võttes aluseks läbitud vahemaa ja vajaliku kasutusaja saavutamise menetluse, mis hõlmab gaasiliste ja tahkete osakeste heitkoguste regulaarset määramist ESC- ja ETC-katsetega.
Service accumulation schedule
Kasutusaja saavutamise plaan
Service accumulation schedules may be carried out at the choice of the manufacturer by running a vehicle equipped with the selected parent engine over an “in-service accumulation” schedule or by running the selected parent engine over a “dynamometer service accumulation” schedule.
Vajaliku kasutusaja saavutamisel kasutatavat katseplaani võib rakendada tootja soovil, katsetades valitud algmootoriga varustatud sõidukit vajaliku kasutusaja saavutamise katseplaani alusel reaalsetes tingimustes või katsetades valitud algmootorit vajaliku kasutusaja saavutamise katseplaani alusel dünamomeetril.
In-service and dynamometer service accumulation
Kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamine reaalsetes tingimustes ja dünamomeetril
The manufacturer shall determine the form and extent of the distance and service accumulation for engines, consistent with good engineering practice.
Tootja määrab kindlaks mootorite läbitava vahemaa ja kasutusaja saavutamise vormi ja ulatuse kooskõlas hea inseneritavaga.
The manufacturer will determine when the engine will be tested for gaseous and particulate emissions over the ESC and ETC tests.
Tootja määrab kindlaks, millal katsetada mootorit ESC- ja ETC-katsetega gaasiliste ja tahkete heitkoguste suhtes.
A single engine-operating schedule shall be used for all engines in an engine-aftertreatment system family.
Mootori järeltöötlussüsteemi ühe tüüpkonna mootorite puhul kasutatakse ühte ja sama mootori toimimiskava.
At the request of the manufacturer and with the agreement of the type-approval authority, only one test cycle (either the ESC or ETC test) need be run at each test point with the other test cycle run only at the beginning and at the end of the service accumulation schedule.
Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib igas katsepunktis läbi viia ainult ühe katsetsükli (kas ESC- või ETC-katse) ning teine katsetsükkel viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus.
Operating schedules may be different for different engine-aftertreatment system families.
Erinevate mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkondade puhul võivad olla erinevad ka kasutatavad toimimiskavad.
Operating schedules may be shorter than the useful life period provided that the number of test points allows for a proper extrapolation of the test results, according to section 3.5.2.
Toimimiskava kestus võib olla lühem kui kasulik tööiga, tingimusel et katsepunktide arv on piisav katsetulemuste nõuetekohaseks ekstrapoleerimiseks vastavalt punktile 3.5.2.
In any case, the service accumulation shall not be shorter than shown in the table in section 3.2.1.8.
Kasutusaja saavutamise periood ei tohi aga olla lühem punkti 3.2.1.8 tabelis esitatud näidatust.
The manufacturer has to provide the applicable correlation between minimum service accumulation period (driving distance) and engine dynamometer hours, for example, fuel consumption correlation, vehicle speed versus engine revolutions correlation etc.
Tootja peab kindlaks määrama, millises korrelatsioonis on minimaalne kasutusaja saavutamise periood (läbisõidetud vahemaa) mootori töötundidega dünamomeetril, näiteks milline on kütusekulu korrelatsioon, korrelatsioon sõiduki kiiruse ja mootori pöörete vahel jne.
Minimum service accumulation
Kasutusaja saavutamise minimaalne periood
Category of vehicle in which engine will be installed
Sõiduki kategooria, millele mootor paigaldatakse
Minimum service accumulation period
Kasutusaja saavutamise minimaalne periood
Useful life
Kasulik tööiga
(Article of this Directive)
(käesoleva direktiivi artikkel)
Category N1 vehicles
N1-kategooria sõidukid
Article 3(1)(a)
Artikli 3 lõike1 punkt a
Category N2 vehicles
N2- kategooria sõidukid
Article 3(1)(b)
Artikli 3 lõike1 punkt b
Category N3 vehicles with a maximum technically permissible mass not exceeding 16 tonnes
N3-kategooria sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass ei ületa 16 tonni
Category N3 vehicles with a maximum technically permissible mass exceeding 16 tonnes
N3-kategooria sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass on suurem kui 16 tonni
Article 3(1)(c)
Artikli 3 lõike1 punkt c
Category M2 vehicles
M2-kategooria sõidukid
Category M3 vehicles of classes I, II, A and B, with a maximum technically permissible mass not exceeding 7,5 tonnes
M3-kategooria I, II, A ja B klassi sõidukid, mille tehniliselt lubatud maksimaalne mass ei ületa 7,5 tonni
The in-service accumulation schedule shall be fully described in the application for type-approval and reported to the type-approval authority before the start of any testing.
Reaalsetes tingimustes läbiviidavat kasutusaja saavutamise katseplaani kirjeldatakse täielikult tüübikinnitustaotluses ning sellest teavitatakse tüübikinnitusasutust enne katsete algust.
If the type-approval authority decides that additional measurements need to be carried out on the ESC and ETC tests between the points selected by the manufacturer it shall notify the manufacturer.
Kui tüübikinnitusasutus otsustab, et ESC- ja ETC-katsete puhul tuleb teostada lisamõõtmisi tootja poolt valitud punktide vahel, teavitab ta sellest tootjat.
The revised in-service accumulation schedule or dynamometer service accumulation schedule shall be prepared by the manufacturer and agreed by the type-approval authority.
Reaalsetes tingimustes ja dünamomeetril läbiviidava kasutusaja saavutamise muudetud katseplaani valmistab ette tootja ning selle kiidab heaks tüübikinnitusasutus.
Engine testing
Mootori katsetamine
Start of the service accumulation schedule
Kasutusaja saavutamise katseplaani algus
For each engine-aftertreatment system family, the manufacturer shall determine the number of hours of engine running after which the operation of the engine-after-treatment system has stabilised.
Tootja määrab iga mootori järeltöötlussüsteemi tüüpkonna puhul kindlaks mootori töötundide arvu, mille möödumisel on mootori järeltöötlussüsteemi töö stabiliseerunud.
If requested by the approval authority the manufacturer shall make available the data and analysis used to make this determination.
Tüübikinnitusasutuse taotlusel avaldab tootja selle kindlaksmääramise aluseks olnud andmed ja analüüsid.
As an alternative, the manufacturer may elect to run the engine for 125 hours to stabilise the engine-aftertreatment system.
Alternatiivina võib tootja mootori järeltöötlussüsteemi töö stabiliseerumiseks lasta mootoril töötada 125 tundi.
The stabilisation period determined in section 3.3.1.1 will be deemed to be the start of the service accumulation schedule.
Punktis 3.3.1.1 kindlaksmääratud stabiliseerimisperioodi käsitatakse kasutusaja saavutamise katseplaani algusena.
Service accumulation testing
Kasutusaja saavutamise katseplaani läbiviimine
After stabilisation, the engine will be run over the service accumulation schedule selected by the manufacturer, as described in section 3.2 above.
Pärast stabiliseerumisperioodi lastakse mootoril töötada tootja poolt valitud kasutusaja saavutamise katseplaani alusel nagu on kirjeldatud punktis 3.2.
During the service accumulation schedule, maintenance will be carried out on the engine according to section 4.
Kasutusaja saavutamise katseplaani ajal teostatakse mootoril punktis 4 kirjeldatud hooldust.
During the service accumulation schedule, unscheduled maintenance on the engine or vehicle may be performed, for example if the OBD system has specifically detected a problem that has resulted in the malfunction indicator (MI) being activated.
Kasutusaja saavutamise katseplaani ajal võib mootori või sõiduki erakorralist hooldust teostada näiteks juhul, kui OBD süsteem on avastanud konkreetse probleemi, mis on põhjustanud rikkeindikaatori (MI) aktiveerumise.
The results of all emission tests (ESC and ETC) conducted during the service accumulation schedule shall be made available to the type-approval authority.
Kõik kasutusaja saavutamise katseplaani ajal läbiviidud heitkoguse katsete (ESC ja ETC) tulemused tehakse tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks.
If any emission test is declared to be void, the manufacturer shall provide an explanation of why the test has been declared void.
Kui mõni heitkoguse katse tunnistatakse kehtetuks, peab tootja põhjendama, miks katse kehtetuks tunnistati.
In such a case, another series of emission tests over the ESC and ETC tests shall be carried out within a further 100 hours of service accumulation.
Sellisel juhul tuleb läbi viia uued ESC- ja ETC-katsete seeriad järgneva 100-tunnise kasutusaja jooksul.
Whenever a manufacturer tests an engine over a service accumulation schedule for the establishment of deterioration factors, the manufacturer shall retain in its records all information concerning all the emission tests and maintenance carried out on the engine during the service accumulation schedule.
Iga kord kui tootja katsetab mootorit kasutusaja saavutamise katseplaani alusel halvendustegurite kindlaksmääramiseks, säilitab ta kogu teabe kasutusaja saavutamise plaani rakendamise jooksul teostatud heitkoguse katsete ja mootori hoolduse kohta.
This information shall be submitted to the approval authority along with the results of the emission tests conducted over the service accumulation schedule.
See teave esitatakse tüübikinnitusasutusele koos kasutusaja saavutamise katseplaani käigus läbiviidud heitkoguse katsete tulemustega.
Determination of deterioration factors
Halvendustegurite kindlaksmääramine
For each pollutant measured on the ESC and ETC tests and at each test point during the service accumulation schedule, a “best fit” regression analysis shall be made on the basis of all test results.
Kasutusaja saavutamise katseplaani jooksul ESC- ja ETC-katsetega igas katsepunktis mõõdetud iga heite puhul viiakse kõikide katseandmete põhjal läbi sobivaim regressioonianalüüs.
The results of each test for each pollutant shall be expressed to the same number of decimal places as the limit value for that pollutant, as shown in the Tables in section 6.2.1 of Annex I to Directive 2005/55/EC, plus one additional decimal place.
Iga heite puhul läbiviidud katsete tulemused väljendatakse sama arvu kümnendkohtadega nagu direktiivi 2005/55/EÜ I lisa punkti 6.2.1 tabelites esitatud vastavate heidete piirväärtustes, pluss üks kümnendkoht.
For engines not equipped with an exhaust aftertreatment system, the deterioration factor for each pollutant is the difference between the projected emission values at the useful life period and at the start of the service accumulation schedule.
Heidete järeltöötlussüsteemiga varustamata mootorite puhul, iga heite puhul halvendustegur kasuliku tööea eeldatavate heitkoguste väärtuste ja kasutusaja saavutamise katseplaani alguse eeldatavate heitkoguste väärtuste vahe.
For engines equipped with an exhaust aftertreatment system, the deterioration factor for each pollutant is the ratio of the projected emission values at the useful life period and at the start of the service accumulation schedule.
Heidete järeltöötlussüsteemiga varustatud mootorite puhul on iga heite halvendusteguri kasuliku tööea eeldatavate heitkoguste väärtuste ja kasutusaja saavutamise katseplaani alguse eeldatavate heitkoguste väärtuste suhe.
In accordance with section 3.2, if it has been agreed that only one test cycle (ESC or ETC) be run at each test point and the other test cycle (ESC or ETC) run only at the beginning and end of the service accumulation schedule, the deterioration factor calculated for the test cycle that has been run at each test point shall be applicable also for the other test cycle, provided that for both test cycles, the relationship between the measured values run at the beginning and at the end of the service accumulation schedule are similar.
Kui vastavalt punktile 3.2 on kokku lepitud, et igas katsepunktis viiakse läbi ainult üks katsetsükkel (kas ESC- või ETC-katse) ning teine katsetsükkel (kas ESC- või ETC-katse) viiakse läbi ainult kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus, kohaldatakse igas katsepunktis läbiviidud katsetsükli jaoks arvutatud halvendustegurit ka teise katsetsükli suhtes, tingimusel et mõlema tsükli puhul on kasutusaja saavutamise katseplaani alguses ja lõpus mõõdetud väärtuste suhe sarnane.
The deterioration factors for each pollutant on the appropriate test cycles shall be recorded in section 1.5 of Appendix 1 to Annex VI to Directive 2005/55/EC.
Iga saasteaine halvendustegurid vastavas katsetsüklis registreeritakse direktiivi 2005/55/EÜ VI lisa 1. liite punktis 1.5.
As an alternative to using a service accumulation schedule to determine deterioration factors, engine manufacturers may choose to use the following deterioration factors:
Alternatiivina kasutusaja saavutamise katseplaani kasutamisele halvendusteguri kindlaksmääramiseks võivad tootjad kasutada järgmisi halvendustegureid:
Engine type
Mootori tüüp
Diesel engine [1]
Diiselmootor [1]
Gas engine [1]
Gaasimootor [1]
The manufacturer may select to carry across the DF’s determined for an engine or engine/aftertreatment combination to engines or engine/aftertreatment combinations that do not fall into the same engine family category as determined according to section 2.1.
Tootja võib otsustada kanda mootori või mootori/järeltöötlussüsteemi kombinatsiooni puhul kindlaksmääratud halvendusteguri üle mootorite või mootorite/järeltöötlussüsteemide kombinatsioonidele, mis ei kuulu samasse mootoritüüpkonda, mis on kindlaks määratud punktis 2.1.
In such cases, the manufacturer must demonstrate to the approval authority that the base engine or engine/aftertreatment combination and the engine or engine/aftertreatment combination for which the DF’s are being carried over have the same technical specifications and installation requirements on the vehicle and that the emissions of such engine or engine/aftertreatment combinations are similar.
Sellistel juhtudel peab tootja tüübikinnitusasutusele tõestama, et baasmootoril või mootori/järeltöötlussüsteemi kombinatsioonil ja mootoril või mootori/järeltöötlussüsteemi kombinatsioonil, mille puhul on halvendustegurid üle võetud, on samad tehnilised näitajad ja sõidukile paigaldamise nõuded ning et selle mootori või mootori/järeltöötlussüsteemi kombinatsiooni heitkogused on sarnased.
Checking of conformity of production
Toote vastavuskontroll
Conformity of production for emissions compliance is checked on the basis of section 9 of Annex I to Directive 2005/55/EC.
Toote vastavust heitkoguseid käsitlevatele nõuetele kontrollitakse direktiivi 2005/55/EÜ I lisa punkti 9 alusel.
At the time of type-approval, the manufacturer may choose to measure at the same time the pollutant emissions before any exhaust aftertreatment system.
Tüübikinnituse andmisel võib tootja otsustada mõõta ka heitkoguseid enne heitgaaside järeltöötlussüsteemi.
In so doing, the manufacturer may develop an informal deterioration factor separately for the engine and the aftertreatment system that may be used by the manufacturer as an aid to end of production line auditing.
Nii tehes võib tootja leida mootori ja järeltöötlussüsteemi jaoks eraldi mitteametliku halvendusteguri ning kasutada seda kontrolli abivahendina tootmisliini lõpus.
For the purposes of type-approval, only the deterioration factors adopted by the manufacturer from section 3.6.1 or the deterioration factors developed according to section 3.5 shall be recorded in section 1.4 of Appendix 1 to Annex VI to Directive 2005/55/EC.
Tüübikinnituse jaoks registreeritakse direktiivi 2005/55/EÜ VI lisa 1. liite punktis 1.4 ainult need halvendustegurid, mis tootja on võtnud tarvitusele vastavalt punktile 3.6.1 või leidnud vastavalt punktile 3.5.
MAINTENANCE
HOOLDUS
During the service accumulation schedule, maintenance performed on engines and proper consumption of any required reagent used to determine deterioration factors are classified as either emission-related or non-emission-related and each of these can be classified as scheduled and unscheduled.
Kasutusaja saavutamise katseplaani jooksul klassifitseeritakse mootoritele tehtavat hooldust ja halvendustegurite kindlaksmääramiseks kasutatud reaktiivi nõuetekohast kulu kas heitkoguseid mõjutavate või heitkoguseid mittemõjutavatena ning neid võib omakorda klassifitseerida korraliste ja eakorralistena.
Some emission-related maintenance is also classified as critical emission-related maintenance.
Teatavat heitkoguseid mõjutavat hooldust klassifitseeritakse ka kriitilise heitkoguseid mõjutava hooldusena.
Emission-related scheduled maintenance
Heitkoguseid mõjutav korraline hooldus
This section specifies emission-related scheduled maintenance for the purpose of conducting a service accumulation schedule and for inclusion in the maintenance instructions furnished to owners of new heavy-duty vehicles and heavy-duty engines.
Käesolevas punktis kirjeldatakse heitkoguseid mõjutavat korralist hooldust, mida teostatakse kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamiseks ning mis tuleb lisada uute raskeveokite ja raskeveokite mootoritega omanikele antavatesse hooldusjuhenditesse.
All emission-related scheduled maintenance for purposes of conducting a service accumulation schedule must occur at the same or equivalent distance intervals that will be specified in the manufacturer’s maintenance instructions to the owner of the heavy-duty vehicle or heavy-duty engine.
Kasutusaja saavutamise katseplaani rakendamiseks tuleb hooldust teostada samade või samaväärsete vahemaade tagant, mis täpsustatakse tootja poolt raskeveoki või raskeveoki mootori ostjale antavas hooldusjuhendis.
This maintenance schedule may be updated as necessary throughout the service accumulation schedule provided that no maintenance operation is deleted from the maintenance schedule after the operation has been performed on the test engine.
Vajadusel võib hoolduskava kasutusaja saavutamise katseplaani käigus muuta, tingimusel et hoolduskavast ei jäeta välja ühtegi hooldustoimingut, mis on katsemootorile juba tehtud.
Any emission-related maintenance performed on engines must be necessary to assure in-use conformity with the relevant emission standards.
Mis tahes mootoritele tehtav heitkoguseid mõjutav korraline hooldus peab olema vajalik, et tagada mootori kasutusaegne vastavus vastavate heitkoguste normidele.
The manufacturer shall submit data to the type-approval authority to demonstrate that all of the emission-related scheduled maintenance is technically necessary.
Tootja esitab tüübikinnitusasutusele andmed, et tõestada heitkoguseid mõjutava korralise hoolduse tehnilist põhjendatust.
The engine manufacturer shall specify the adjustment, cleaning and maintenance (where necessary) of the following items:
Mootori tootja kirjeldab järgmiste osade reguleerimist, puhastamist ja hooldust (kui see on vajalik):
Filters and coolers in the exhaust gas re-circulation system
heitgaasitagastussüsteemi filtrid ja jahutid,
Positive crankcase ventilation valve
karteri tuulutusklapp,
Fuel injector tips (cleaning only)
kütusepihusti otsad (ainult puhastatakse),
Fuel injectors
kütusepihustid,
Turbocharger
turboülelaadur,
Electronic engine control unit and its associated sensors and actuators
mootori elektronjuhtseade ja selle andurid ja aktuaatorid,
Particulate filter system (including related components)
osakeste filtrite süsteem (sealhulgas selle komponendid),
Exhaust gas re-circulation system, including all related control valves and tubing
heitgaasitagastussüsteem, sealhulgas kõik klapid ja torud,
Any exhaust aftertreatment system.
heitgaasi järeltöötlussüsteemid.
For the purposes of maintenance, the following components are defined as critical emission-related items:
Hoolduse seisukohalt käsitatakse kriitiliste heitkoguseid mõjutavate osadena järgmisi koostisosi: