natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to find answers to these questions, a series of intra-institutional conferences was arranged in 2001–2002 “Signs of adaptation” (publication under the same title 2002), and “Adapting texts” in 2003–2004 (publication forthcoming).
Neile küsimustele vastamiseks korraldati aastatel 2001–2002 asutustevaheline konverentside sari “Kohandumise märgid” (samanimeline kogumik 2002) ja “Kohanevad tekstid” aastatel 2003–2004 (sellegi materjalid avaldatakse kogumikuna).
A new publication series was started in literature and cultural history EKLA töid kirjan- dusest ja kultuuriloost, where so far two books have been published (2002 and 2004).
On asutatud uurimustesari “EKLA töid kirjandusest ja kultuuriloost”, milles on ilmunud seni kaks raamatut (2002 ja 2004).
MAIN AREAS AND TOPICS OF RESEARCH
PÕHILISED UURIMISVALDKONNAD JA TEEMAD
The comparative study of the reception of historical authors of stature (Kreutzwald, Faehlmann, and others) and their works (Ka- levipoeg, a.o.) through literary history, but particularly their treatment in the Soviet period.
Eesti kirjanduse krestomaatiliste autorite (Kreutzwald, Faehlmann jne) ja teoste (“Ka- levipoeg” jm) retseptsiooni võrdlev uurimine läbi kirjandusloo, eriti aga nende käsitlemise eripära nõukogude perioodil.
History of the institutions of cultural history in Soviet Estonia: the Sovietization of the Estonian Writers’ Union, the after effects of the Eighth Plenum of the Estonian Communist Party for the Estonian writers, history of the Estonian Literary Museum in the second half of the 20th century, purges and other restructurings in the Estonian Artists’ Union and other organizations.
ENSV kultuurilooliste institutsioonide ajalugu: Eesti Kirjanike Liidu sovetiseerimine, EKP VIII pleenumi järelmid eesti kirjanikkonna jaoks, Eesti Kirjandusmuuseumi ajalugu 20. sajandi II poolel, Eesti Kunstnike Liidus ja muudes organisatsioonides toimunud puhas- tused jm ümberkorraldused.
Intellectual exchange of Soviet Estonian authors with exile Estonians: its nature in various periods; the analysis of interaction practice as it is reflected in non-fictional material (diaries, correspondence); the activities of Soviet Estonian administrators to hold in check and control that interaction; foreign relations of Estonian intellectuals, particularly interaction with the Finns.
Nõukogude Eesti kirjanike suhtlemine pagulastega: selle iseloom erinevatel perioodidel; mittefiktsionaalses materjalis (päevikud, kirjavahetused) kajastuva suhtlemispraktika analüüs; ENSV ametnike tegevus suhtlemise kontrollimisel ja juhtimisel; Eesti intelligentsi välissuhted, eriti suhted soomlastega.
The aspects of gender studies, particularly the specific problems of creative women (e.g. innovative discussions of women writers in Soviet Estonia are written by E. An- nuk as part of her doctoral dissertation).
Soo-uurimuslikud aspektid, eriti loovate nais-te spetsiifilised probleemid (nt E. Annuki doktoritöö raames valmivad uudsed käsitlused naiskirjanikest ENSVs).
Estonian folk tradition about the Soviet period, the so-called “oral history” in its various forms: research by M. Hiiemäe into the celebration of folk calendar festivities during the Soviet period, e.g. the celebration of Christmas.
Eesti rahvapärimus nõukogude aja kohta, nn oral history ja selle erinevad vormid: M. Hiie- mäe uurimused rahvakalendri tähtpäevade märkimisest nõukogude aastatel, nt jõulude pühitsemisest.
INTERNATIONAL CONTACTS
RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ
Activities of Estonian intellectuals during the years when the Molotov-Ribbentrop Pact was in force have been studied together with German colleagues (conference in Flensburg in 2002, a publication is forthcoming).
Koostöös saksa ajaloolastega on uuritud eesti intelligentsi käitumist Molotov-Ribbentropi pakti kehtivuse aastatel (konverents Flensburgis 2002, selle publikatsioon ettevalmistamisel).
Researchers have attended several international conferences of semioticians, incl. Imatra Summer School.
On osaletud paljudel semiootikute rahvusvahelistel konverentsidel, sh Imatra suvekoolis.
Together with the University of Tartu, an international seminar to discuss women's life stories was arranged in Literature Museum (2002), which resulted in a publication “She Who Remembers Survives” (2004).
töös Tartu Ülikooliga korraldati Kirjandusmuuseumis rahvusvaheline naiste elulugusid käsitlev seminar (2002), mille materjalid publitseeriti raamatus “She Who Remembers Survives” (2004).
In cooperation with the Department of Estonian Studies at the University of Toronto researchers have studied life stories and non- fictional texts of recent history.
Koostöös Toronto Ülikooli eesti õppe- tooliga on uuritud elulugusid ning lähimineviku mittefiktsionaalseid tekste.
BOOKS
RAAMATUD
EKM, Tartu (2002.)
EKM, Tartu (2002).
ARTICLES
ARTIKLID
Panorama européen des lieux littéraires.
Pano- rama européen des lieux littéraires.
Ees- tikeelne ajakirjandus 1766–1940.
Eestikeelne ajakirjandus 1766–1940.
The People of Eight Seasons: The Sami and Their Changing Culture.
Their Changing Culture.
Place and Location.
Koht ja paik.
– Viron kirjallisuus vuosituhannen vaihteessa: Post- modernia ja modernia.
– Viron kirjallisuus vuosituhannen vaihteessa: Postmodernia ja modernia.
SKS, Helsinki, 23-33 (2003).
Helsinki: SKS, 23-33 (2003).
RESEARCH GROUP IN MYTHOLOGY AND FOLK NARRATIVE
RAHVAUSUND JA RAHVAJUTUD
This research group consists mainly of scholars of the Department of Folkloristics of the Estonian Literary Museum, but it also includes folklorists, philosophers, and theologians from the University of Tartu, the Tallinn Pedagogical University and the Viljandi Culture Academy.
Välisliikmete jt püsivate koostööpartnerite hulgas on folkloriste, filosoofe ja teolooge Tartu Ülikoolist, Tallinna Pedagoogikaülikoolist ja Viljandi Kultuuriakadee- miast.
The research work focuses on the changes and processes that have taken place in the Soviet and Post-Soviet period, focusing on the observation of key figures and their relation with earlier fixed stereotypes and models.
Uurimistöö on seotud eeskätt sotsialistlikul ja postsotsialistlikul perioodil asetleidnud protsesside ja muutustega ning keskendub võtmeisikutele, jälgides nende suhestumist varasemate kinnisstereotüüpide ja mudelitega.
Artikleid usundi- ja kombeloost and the bilingual publication series Tänapäeva folklorist/ Contemporary Folklore.
Artikleid usundi- ja kombeloost” ja kakskeelset seeriat “Tänapäeva folkloorist/Contemporary Folklore”
Investigation into modern research materials takes place through multiple-choice and open interviews with random or fixed samples.
Kaasaega kajastava uurimisainese leidmiseks korraldatakse igal aastal mitmeid valikvastustega ja avatud intervjuusid nii juhu- kui ka määratud valimiga.
Week-ly seminars on mythology and narratology theo-ry are held regularly, translations of the works are available on the Internet (http:// www.folklore.ee/seminar).
Regulaarselt peetakse usundi- ja narratiiviteoreetilisi nädalaseminare, neil arutletud tööde tõlkeid vahendab lehekülg http:// www.folklore.ee/seminar.
Traditional seminars on mythology are held each spring.
Kevadeti toimuvad traditsioonilised usundiseminarid.
Interdiscip-linary panel discussions and conferences are also organised.
Tavaks on korraldada interdistsiplinaarseid temaatilisi ümarlaudu ja konverentse.
MAIN AREAS AND TOPICS OF RESEARCH
PÕHILISED UURIMISVALDKONNAD JA -TEEMAD
The analysis of historical and modern outputs and constituents of legends.
Müüdi ajalooliste ja tänapäevaste väljundite ning koosluse analüüs.
The characteristic feature of a contemporary myth is the consistence and manifestation of narrative aspects in movies, cartoons, detective novels and other forms of mass culture.
Tänapäeva müüdile on tunnuslik narratiivse aspekti kestvus ja avaldumine näiteks filmiseriaali- lides, koomiksites, kriminullides ja muudes massikultuuri väljundites.
In addition, the consistence of the cognitive and explicatory aspect of legends associated with personal identity and national ideology, as well as the reflection of a legend as an aberration in pseudomythology, are also analysed.
Selle kõrval analüüsitakse isikuidentiteedi ja rahvusideoloo- giaga seotud müüdi tunnetusliku ja seletava külje järjepidevust, ka müüdi kui moonutuse reflekteerumist pseudomütoloogias.
One of the new research trends is to observe how legends relate to stereotypes and basic emo-tions, like fear and shame.
Uue suunana vaadeldakse müütide suhteid stereotüüpide ja põhiliste emotsioonidega, nagu hirm ja häbi.
Studies into historical legends focus on comparative myt- hology, including the situational analysis characteristics of ethno-cosmology and the Balto-Finnic mythological creatures.
Ajaloolise müüdi uuringud keskenduvad võrdlevale mütoloogiale, sh etno- kosmoloogia ja läänemeresoome mütoloo- giliste olendite situatsioonianalüüsist lähtuvatele karakteristikatele.
The ritual institutions of tradition in multicultural environment.
Pärimuse rituaalsed institutsioonid multikul- tuurses keskkonnas.
This study aims to explicate how ritual institutions are formed and modified, and their ideas are transcom- municated in the society influenced by multicultural media.
Uurimistöö eesmärgiks on välja selgitada, kuidas kujundatakse ja modi- fitseeritakse rituaalseid institutsioone, kuidas need omakorda edastavad oma ideid multi- kultuurses meediast mõjutatud keskkonnas.
The focus is on shamanic rituals and lore, groupings surrounding psy- chics and prophets and their activities, family rituals and religious rites.
Vaadeldakse šamaanirituaale ja šamanistlikku pärimust, meediumide ja prohvetite ümber koonduvaid rühmitusi ning nende tegevust, perekondlikke ja usulisi riitusi.
Studies in narratology.
Narratiiviuuringud.
The focus is on analysing the rapidly developing narratology studies in the world, investigating the regu- larities of traditional legend lore and personal experience stories (including spontaneous narration, the poetic and structural relations of narratives, the manifestation of oral history in narratives, fiction versus true life stories, narratives of borderline and risk groups).
Analüüsitakse praegu väga intensiivselt arenevate narratiiviuuringute hetkeseisu maailmas, tegeldakse klassikalise muistendipärimuse seaduspärasuste ja isiku- kogemusjuttude uurimisega (sh spontaanne jutustamine, narratiivide omavahelised poeetilised ja struktuurilised suhted, suulise ajaloo väljendumine narratiivis, fiktsioonid versus tõsielujutud, piiri- ja riskirühmade narra- tiivid).
The topics include the proportions of mythological and historical motifs and contextual incidents in narratives and the role of the narrator in the formation of a story.
Eraldi vaadeldakse mütoloogiliste ja ajalooliste motiivide ning kontekstuaalsete seikade proportsioone juttudes ja jutustaja rolli jutu kujundajana.
Virtual communities and the level of heritage.
Virtuaalsed kogukonnad ja nende pärimus- tase.
One of the main topics studied is the affirmation strategies of small nations and their manifestations in modern media (manifestations of regional and family culture).
Üheks peamiseks uurimisaspektiks on väikeste rahvaste enesekehtestamise strateegiad ja selle väljendamine uues meedias (paikkondliku ja perekultuuri manifestat- sioonid).
This research group cooperates with international bibliographic publications Internationale Volkskundliche Bibliographie = International Folklore Bibliography = Bibliographie Internationale d’Ethnologie and Demos.
Tehakse kaastööd rahvusvahelistele bibliograa- filistele väljaannetele “Internationale Volkskun- dliche Bibliographie – International Folklore Bibliography – Bibliographie Internationale d’Eth- nologie” ja “Demos”.
The group is involved in the following international projects: “Mythologia Uralica” (joint project for compiling glossaries in mythology: cooperation with Russia, Finland, Hungary); Joint Estonian-Finnish project “Epics Around the Baltic Sea”; Joint Estonian-Icelandic-German project “Sagas and Societies”; Joint project between the Nordic countries and Estonia “Masks and Mummers in the Nordic Countries” (2001– 2003); Project with the University of Ulster and the University of Dublin “Mumming in CrossBorder and Cross-Community Contexts” (2002- 2003).
Osaletakse järgmistes rahvusvahelistes projektides: “Mythologia Uralica” (Venemaa, Soome, Ungari, Eesti ühisprojekt mütoloogialeksikonide koostamiseks); Eesti-Soome ühisprojekt “Epics Around the Baltic Sea”; Eesti-Islandi-Saksamaa ühisprojekt “Sagas and Societies”; Põhjamaade- Eesti ühisprojekt “Masks and Mummers in the Nordic Countries” (2001–2003); Ulsteri Ülikooli ja Dublini Ülikooli projekt “Mumming in Cross- Border and Cross-Community Contexts” (2002– 2003).
The group has research contacts with the Max Planck Institute of Social Anthropology (Halle, Germany) in Siberian studies.
Siberi-uuringute alal tehakse koostööd Max Plancki Sotsiaalantropoloogia Instituudiga (Halle, Saksamaa).
Cooperation partners are also the Folklore and Ethnology institutions of Slovakian and Slovenian Academy of Sciences, research centres and organisations of Finno-Ugric studies.
Koostööpartneriteks on ka Slovakkia ja Sloveenia Teaduste Akadeemia folkloori ja etnoloogia institutsioonid, soome-ugri rahvaste uurimiskeskused ja organisatsioonid.
The group also participates in the Folklore Fellows Network, the International Society for Folk Narrative Research (ISFNR), and Societé Internationale d’Ethnologie et de Folklore (SIEF).
Osaletakse Folklore Fellows’i võrgustiku, rahvusvahelise jutu-uurijate seltsi (ISFNR) ja rahvusvahelise folkloristide ja etnoloogide seltsi (SIEF) töös.
Artikleid usun- di- ja kombeloost.
Artikleid usundi- ja kombeloost.
Europäi- sche Ethnologien im neuen Millennium.
Europäische Ethnologien im neuen Millennium.
Ventsel, A., Stammler, F. Between Neo-Liberalism and Dirigisme: Approaches to Reindeer Herding in Yamal and Sakha.
Ventsel, A., Stammler, F. Between Neo-Libe- ralism and Dirigisme: Approaches to Reindeer Herding in Yamal and Sakha.
The Post-socialist Agrarian Question.
The Post- socialist Agrarian Question.
RESEARCH GROUP IN THE THEORY OF RHETORIC AND PHRASEOLOGY
RETOORIKA JA FRASEOLOOGIA TEOORIA
In 2003 the group launched a new series Reetor, which will publish works on the minor forms of folklore, phraseology, theory of rhetoric and figurative speech, as well as folk humour and theory of humour.
2003. aastal käivitati sariväljaanne “Reetor”, kus hakatakse avaldama töid folkloori lühivormide (mõistatused, vanasõnad, kõnekäänud), fraseoloogia, retoorika ja kujundkõneteooria ning rahvahuumori ja huumoriteooria alalt.
The continued publishing of academic collections of the minor genres of Estonian folklore in the series Monumenta Estoniae Anti- quae.
Eesti folkloori lühižanride akadeemiliste publikatsioonide üllitamine, eelkõige sarjas “Mo- numenta Estoniae Antiquae”.
The edition is based on a complete data bank that contains, in a typological arrangement, all hitherto recorded authentic texts of Estonian riddles, together with supplementary data (solution, time and place of recording, collectors, source abbreviations, cross-references between typologically compound forms, etc), and statistics.
Publikatsiooni aluseks on eesti mõistatuste täielik andmebaas, mis sisaldab tüpoloogiliselt korraldatuna kõik seni üleskirjutatud rahvaehtsad mõistatustekstid koos nende juurde kuuluvate lisaandmete (vastused, üleskirjutamise aeg ja koht, üleskirjutaja, allikaviide, viited kontaminatsioonidele teiste mõistatustega jne) ning statistikaga.
A paper version of Estonian riddles I–II was produced from this database via a computer program written particularly for this purpose.
Väljaande paberva- riant on toodetud selle andmebaasi põhjal ad hoc selleks loodud tarkvaraliste vahendite abil.
Next, an academic edition of Estonian pro- verbial phrases a. o. fixed expressions (idi- oms, similes, etc.) is planned to be compiled and published (see also the next section).
Järgmisena ja viimasena on kavas analoogilise “Monumenta”-sarja väljaande koostamine eesti kõnekäändude ja fraseologis- mide kohta (vt sellest lähemalt jrgm alapunkt).
Studying minor genres of folklore.
Folkloori lühižanride uurimine.
The mentioned data base allows to speed up and enhance substantially the research in phraseology, the principal current topics of which include the structure and figurative semantics of folk similes; categories and subcategories of proverbial phrases a. o. fixed expressions; occurrence and internal structure of particular thematic fields and conceptual clusters in phraseology; problems of developing specific software for serving phraseo- logical corpora and databases.
See andmebaas lubab oluliselt kiirendada ja tõhustada fraseoloogia-alast uurimistööd, mille senisteks põhi- suundadeks on olnud: rahvapäraste võrdluste kujundisemantika ja struktuur; kõnekäändude jt fraseoloogiliste püsiühendite alaliigid; konkreetsete teemaväljade ja mõiste- klastrite esindatus fraseoloogias; fraseoloo- gilisi korpusi ja andmebaase teenindava tarkvara arendamise probleemid.
In Estonian paremiology the recent focal topics have been: relationships of different structural levels (syntactic – modal – figurative) and metaphor-theoretical aspects of proverbs, especially those emerging in animal metaphors.
Parömioloogia alal on viimaste aastate peamisteks teemakeskmeteks olnud vanasõnade struktuuritasandite (süntaks–modaliteedid–kujund) suhted ja kujundkõnelised aspektid, eriti loomkujunditega ütlustes.
Two extensive monographic studies are currently in progress – one on typology and images of animal proverbs, the other on the history of collecting and publishing Estonian riddles.
Teoksil on pikemad monograafilised uurimused loomava- nasõnade tüpoloogia ja metafoorika ning eesti mõistatuste kogumise ja publitseerimise ajaloo kohta.
Theory of rhetoric and figurative language.
Retoorika ja kujundkõneteooria.
One of them is to analyse the logical and ideological constructions and historical change of grand domains in language usages, the socalled discourses, practiced by our UTCL foreign members J. Undusk, E. Annus, etc.
Üks neist on kultuuris toimivate suurte keelekasutus- valdkondade e diskursside loogilise ja ideoloogilise ülesehituse ning nende ajaloolise muutumise analüüs, mida viljelevad pms EKFK välisliikmed J. Undusk ja E. Annus (UTKK).
One of the aims of this work is to test the applicability of concepts entrenched in classical rhetoric or introduced by new rhetoric (like synecdoche, topos, oxymoron, enjam- bement, etc.) in contemporary research in culture typology and intertextual analysis.
Töö üks eesmärke on klassikalises retoorikas väljakujunenud või uusretoorikas tarvitusele võetud mõistete (nt sünekdohh, topos, oksüümoron, anžambmaan e siire jt) rakendamine tänapäevases kultuuritüpoloo- gilises vaatluses ja intertekstuaalses analüüsis.
Literature, theatre, historiography, religious and philosophical texts, mainly descending from the Estonian and Baltic German cultural space of the 18th–20th centuries, but also on a temporally larger European scale – the broad variety of source materials have been and are being used as polygons of observation for these purposes.
Vaatlusobjektideks on kirjandus, teater, ajalookirjutus, religioosne ja filosoofiline kirjasõna pms 18.–20. sajandi eesti ja bal- tisaksa, kuid ka ajaliselt laiemas Euroopa ruumis.
Efforts will be made to integrate the cognitive and culture-theoretical viewpoints on figurative language and rhetoric, and make the existing results more comparable.
Tehakse jõupingutusi retoorika ja kujundkõne kogniti- vistlike ning kirjandus- ja kultuuriteoreetiliste vaatekohtade integreerimiseks.
Contemporary folk humour and theory of humour.
Kaasaegne rahvahuumor ja huumoriteooria.
Topics of active research include ethnic jokes in Estonia and on the international scale; poli-tical humour in the previous USSR (and the socialist camp in general) aimed at Stalin and other targets; contemporary trends of humour research and developments of humour theories (particularly the incongruence theory); the typology of classical (“Aarne-Thompson”) jokes; structural differences and relationships between the older non-punchlined and newer punch- lined jokes.
Konkreetsemalt uuritavad teemad on: etnilised nal- jad Eestis ja rahvusvaheliselt; Stalini-teemaline ja muu poliitiline huumor endises NSV Liidus ja sotsialismi-maailmas; huumoriuurimise tänapäevased suunad ja huumoriteooriate (eriti inkongruentsiteooria) kaasaegsed arengud; klassikaliste rahvanaljandite tüpoloogia; vanema puändita naljandi ja uuema puändiga anekdoodi struktuurilised erinevused.
INTERNATIONAL CONTACTS
RAHVUSVAHELISED KONTAKTID
Teine, täien- datud ja parandatud trükk.
Teine, täiendatud ja parandatud trükk.
Eesti Keele Siht- asutus, Tallinn (2000).
Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn (2000).
Finno-Ugrians and Indo- Europeans: Linguistic and Literary Contacts.
Finno-Ugrians and Indo-Euro- peans: Linguistic and Literary Contacts.
RESEARCH GROUP IN POETICAL AND MUSICAL FOLKLORE
POEETILINE JA MUUSIKALINE FOLKLOOR
This kind of interdisciplinary background makes it possible to apply multiple methods to the study of poetical and musical folklore, e.g. those from sociology, cognitive science, acoustics, and linguistics, as well as to integrate research of music, verbal texts, and context in which the two occur.
See võimaldab rakendada muusika uurimisel erinevaid meetodeid (lisaks tavapärasele muusikaanalüüsile ka nt sotsioloogilisi, kognitiivseid, akustilisi, lingvistilisi) ning koondada ühte meloodia, teksti ja konteksti uurimise.
THE MATERIAL IS MADE ACCESSIBLE FOR RESEARCH
AINES SUUNDUB UURIJATE KASUTUSSE
RESULTS: PUBLICATIONS, CONFERENCE PAPERS
TULEM: PUBLIKATSIOONID, ETTEKANDED, LOENGUD
ADDRESSEE A:
ADRESSAAT A:
(scholarly community)
(teadlaskond)
ADDRESSEE B:
ADRESSAAT B:
A recent study by Jaan Ross and Ilse Lehiste demonstrates how in the old Baltic Finnic folksongs, the so-called runic or Kalevala songs, speech and music as two separate sound systems mutually influence each other under conditions of co-existence.
Üheks silmapaistvaimaks saavutuseks uuri- misgrupi teoreetilise suunitlusega tööde hulgas on J. Rossi ja I. Lehiste uurimus, mis demonstreerib regilaulu baasil, kuidas laul- misel kaks helidel põhinevat süsteemi – kõne ja muusika – kooseksistentsi tingimustes vastastikku teineteist mõjutavad.
Triinu Oja- maa has studied different segmentation principles of the Samoyed musical tradition to be found in Siberia, and showed that cultural background plays a role in determination of how to divide a continuous acoustical signal into culturally relevant units.
Sama probleemiga on seotud T. Ojamaa lühem uurimus akustilise signaali liigendamisest ning nende impulsside esiletoomisest, mis erineva kultuuritaustaga laulja/kuulaja jaoks on primaarsed.
Research of the study group “Poetical and musical folklore” generally follows the trends common to ethnomusicological studies in other European countries, regarding both methods and content.
Uurimisgrupi “Poeetiline ja muusikaline folkloor” teadustöö on nii sisuliselt kui ka rakendatavate uurimismeetodite poolest kooskõlas Euroopa (etno)musikoloogias valitsevate suundumustega.
This has facilitated our integration into international research projects as well as professional organizations, such as the European Society for the Cognitive Sciences of Music, the European Seminar in Ethnomusicology, etc.
See on hõlbustanud integreerumist rahvusvaheliste projektide ja erialaorganisatsioonide tööga (nt European Society for the Cog- nitive Sciences of Music, European Seminar in Ethno-musicology jt).
Dissertationes Philologiae Uralicas Universitatis Tartuensis 5.
Dissertationes Philologiae Uralicas Univer- sitatis Tartuensis 5.
Eesti Kirjandusmuu- seum, EMKÜ,Tartu (2003).
Eesti Kirjandusmuuseum, EMKÜ,Tartu (2003).
CENTRE FOR DEPENDABLE COMPUTING
TÖÖKINDLATE ARVUTISÜSTEEMIDE UURIMISE KESKUS
Head Prof Jaan Penjam
Juht prof Jaan Penjam
MATHEMATICAL FOUNDATIONS & PROGRAMMING LANGUAGE TECHNOLOGY
ARVUTITEADUSE MATEMAATILISED ALUSED JA PROGRAMMEERIMISKEELTE TEHNIKA
Supervisor Tarmo Uustalu Institute of Cybernetics
Juht dr Tarmo Uustalu TTÜ Küberneetika Instituut
Akadeemia tee 21, 12618 Tallinn, Estonia
Akadeemia tee 21, 12618 Tallinn
Fax +372 620 4151 tarmo@cs.ioc.ee
Faks +372 620 4151 tarmo@cs.ioc.ee