natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We have identified several unique chromosome aberrations as causes of mental retardation, and infertility, and also some gene mutations and polymorphisms which are either the causes of certain eye diseases (gelatinous drop like corneal dystrophy) or the factors or modifiers of diseases susceptibility (cataract, glaucoma, diabetes).
Oleme identifitseerinud rea unikaalseid kro- mosoomiaberratsioone vaimse mahajäämuse ja infertiilsuse põhjustena, samuti ka gee- nimuatsioone ja polümorfisme, mis on kas kindlate silmahaiguste (sarvkesta zelatinoos- ne tilkdüstroofia) põhjuseks või tundlikkust tekitavateks faktoriteks, või modifikaatori- teks mõnede teiste haiguste korral (katarakt, glaukoom, diabeet).
Zerjal, T., Beckman, L., Beckman, G., Mikel- saar, A. V., Krumina, A., Kucinskas, V., Hurles,
Zerjal, T., Beckman, L., Beckman, G., Mikelsaar, A. V., Krumina, A., Kucinskas, V., Hurles,
E., Tyler-Smith, C. Geographical, linguistic, and cultural influences on genetic diversity: Y- chromosomal distribution on Northern European populations.
M. E., Tyler-Smith, C. Geographical, linguistic, and cultural influences on genetic diversity: Y-chromosomal distribution on Northern Euro- pean populations.
18, 1077-1087 (2001).
18, 1077- 1087 (2001).
To investigate specific immune-response and molecular mechanisms in common chronic diseases such as in asthma and juvenile idiopathic arthritis (JIA).
Uurida immunoloogiliste muutuste iseärasusi, molekulaarseid markereid (põletiku- markerid) rea enamlevinud lapseea krooniliste haiguste korral (bronhiaalastma, juve- niilne idiopaatiline artriit).
Beilmann, A., Napa, A., Sööt, I., Talvik, T. Prevalence of childhood epilepsy in Estonia.
Beilmann, A., Napa, A., Sööt, I., Talvik, T. Pre- valence of childhood epilepsy in Estonia.
Kolk, A., Talvik, T. Cognitive outcome of children with early-onset hemiparesis.
Kolk, A., Talvik, T. Cognitive outcome of child- ren with early-onset hemiparesis.
The main research focus of our research is to test the interactions between pathogenic microorganisms, indigenous microflora and human physiological functions.
Peamine ülesanne on testida seoseid patogeensete ja organismi oma mikroobide ning inimese füsioloogiliste funktsioonide vahel.
The development of probiotics and suitable prebiotics for human healthy use has been ongoing.
Selleks arendatakse jätkuvalt inimesele sobivaid pro- biootikume ja prebiootikume.
Human microbial ecology and the possibilities for influencing it in pathogenesis of most spread chronic diseases in Estonia.
Inimese mikroobiökoloogia ja võimalused selle mõjutamiseks Eestis enamlevinud krooniliste haiguste patogeneesis.
The investigations of microbial ecology and possibilities to influence it are conducted in two directions: a) for chronic infectious diseases as H. pylori infections, recurrent UTI, chronic prostatits and tonsillitis, and b) for chronic non-infectious diseases as allergy and arteriosclerosis as a putative basis for degenerative diseases.
Testime võimalusi mikroobiökoloogia muutmisega mõjustada a) krooniliste nakkushaiguste (Helicobacter pylori infektsioonid, korduvad kuseteede infektsioonid, krooniline prostatiit ja tonsilliit) kulgu ja b) krooniliste degeneratiivsete muutuste ärahoidmist mittenakkuslike haiguste (allergia ja arterioskle- roos) korral.
The antimicrobial and antioxidative probiotics and suitable prebiotics are applied.
Selleks kasutame antimikroobseid ja antioksüdatiivseid probiootikume ja nende elulemiseks vajalikke prebiootikume.
Elaboration of methods for microbiological and molecular monitoring of drug-resistance in Helicobacter pylori and formation of geno- bank for Helicobacter pylori strains.
H. pylori ravimiresistentsuse mikrobioloogilise ja molekulaarse monitooringu meetodite väljatöötamine ja H. pylori tüvede gee- nipanga koostamine.
Assessing the mechanisms of resistance to metronidazole and clarithromycin in Helico- bacter pylori strains by microbiological and molecular methods.
H. pylori tüvede metronidasooli ja klarit- romütsiini resistentsuse mehhanismide hindamine mikrobioloogiliste ja molekulaarsete meetoditega.
Developing molecular methods for detection of H. pylori in fecal samples, providing the mass-screening of population and modulation of antimicrobial and probiotic treatment of H. pylori infections.
H. pylori määramiseks fekaal- proovides sobivate molekulaarsete meetodite arendamine, mis võimaldaks läbi viia laiaulatuslikku populatsiooni sõeluuringut ja kontrollida haigetel H. pylori infektsioonide antimikroobse ja probiootilise ravi edukust.
Antibiotic use and resistance of S. pneumoniae and H. influenzae in Estonia.
Antibiootikumide kasutamine ja resistentsuse teke S. pneumoniae ja H. influenzae puhul Eestis.
Estimation of a link between antibiotic consumption and AB-resistance of respiratory pathogens in Estonian children.
Sõltuvuse hindamine Eesti laste antibiootikumide tarvitamise ja nende resistentsuse vahel hingamisteede patogeenide kroonilise kandluse korral.
Hepatitis C – molecular-biological and hepa- tictis A – molecular-epidemiological investigation in Estonia.
C-hepatiidi molekulaarbioloogiline ja A- hepatiidi molekulaar-epidemioloogiline uurimine Eestis.
Estimation in vivo probiotic activity of the DNA-tagged lactobacilli to uro-pathogenic Escherichia coli in mouse models.
In vivo probiootikumide aktiivsuse hindamine uropatogeensete Escherichia coli korral, kasutades hiirtel DNA-märgistatud laktobatsille.
The aim of the current project is to construct molecular tagging methods of lactoba- cilli with probiotic properties.
Antud projekti eesmärk on konstrueerida molekulaarse märgistamise meetodeid pro- biootiliste omadusega laktobatsillide jaoks.
Functional Assessment of Interactions between the Human Gut Microbiota and the Host (EU 5FWP Grant QLRT-2001-00135).
Inimese soole mikroobikoosluse ja peremehe vaheliste suhete funktsionaalsuse hindamine (EU 5FWP grant QLRT-2001-00135).
The principal intention of the EU AND MICROFUNCTION project is to determine, through mechanisms of effect, the influence that probiotics, prebiotics and synbiotics can exert on gastrointestinal health.
Euroopa Liidu MICROFUNCTION projekti raames on põhiline eesmärk näidata, et probiootikumid, prebiootikumid ja sünbioo- tikumid võivad mõjutada gastrointestinaal- trakti tervislikku seisundit.
Lactobacilli probiotics as functional food.
Laktobatsillide probiootikumid kui funktsionaalne toit.
The aim of the project is to perform applied research for development of probiotic productions (biotherapeutic capsules, yoghurt, cheese) on the basis of the original Lactobacillus fermentum ME-3 strain of Tartu University.
Projekti eesmärk on viljeleda rakendusuuringuid, et välja arendada probiootilisi tooteid (bioterapeutilised kapslid, jogurt, juust), mis baseeruvad algupärasel Tartu Ülikooli Lactobacillus fermentum ME-3 tüvel.
The patent application PCT /EE02/ 00006/28.06.2002 describes the claimed health promoting properties by lactobacilli strain with antimicrobial and antioxidative properties.
Patenditaotlus PCT /EE02/00006/28.06.2002 määratleb ära laktobatsilli tüve antimikroobsed ja antioksüdatiivsed omadused, mille alusel on võimalik tervist edendada.
94, 403- 412 (2003).
94, 403-412 (2003).
Björksten, B., Sepp, E., Julge, K., Voor, T., Mikelsaar, M. Allergy development and the intestinal microflora during the first year of life.
Björksten, B., Sepp, E., Julge, K., Voor, T., Mikelsaar, M. Allergy development and the in- testinal microflora during the first year of life.
Our research interest is focused to the study of pharmacology of neurodegenerative and affec- tive disorders.
Neurofarmakoloogia grupi teadustöö on suunatud neurodegeneratiivsete haiguste ja ärevushäirete farmakoloogiale.
Neurodegenerative diseases are a heterogenous group of disorders that typically have adult onset, progressively debilitating and often fatal.
Neurodegeneratiivsed haigused on aeglaselt progresseeruv heterogeensete haiguste grupp, mis avalduvad üldjuhul vanemas eas.
Neurodegeneration might be restricted to the distinct regions of the central nervous system or distinct neuronal populations, but in some cases they could affect simultaneously several regions of the central and peripheral nervous systems.
Neurodegeneratiivsed protsessid võivad olla piiratud vaid teatud aju regioonide või närvirakkude populatsioonidega, kuid võivad teatud juhtudel hõlmata ka mitmeid kesk- ja perifeerse närvisüsteemi osi.
Neurodegenerative component has been shown to be present also in several affective disorders.
Neurodegeneratiivne komponent on olulisel kohal ka mitmete ärevushäirete korral.
Neuroprotective therapies.
Neuroprotektiivne ravi.
We have studied the possibility to use the modulators of metabotropic glutamate receptor the ischemic damage mediated in part by glutamate and the mechanisms of dehydroepiandrosterone.
Eelnevatel aastatel oleme uurinud metabo- troopsete glutamaadiretseptorite modulaato- rite ning mitmete neurosteroidide neuropro- tektiivset toimet ajuisheemia mudelites.
Neurogenesis and its pharmacological regulation.
Neurogeneesi farmakoloogiline regulatsioon.
Recent studies have also demonstrated that some specific regions of the adult brain contain stem cells that have the capacity to proliferate and differentiate into neurons.
Viimase dekaadi uuringud näitavad, et teatud aju regioonides esineb tüvirakke ka täis- kasvanueas.
Pharmacotherapy of mood disorders.
Ärevushäirete farmakoteraapia.
Mitochondrial component of neuronal death.
Neurodegeneratsiooni mitokondriaalne komponent.
Although it is generally assumed that most energy required in neurons is provided in the form of ATP by mitochondria, relatively little is known about the functioning and regulation of the intracellular energy transfer mechanisms responsible for delivery of that energy throughout the neuronal body.
Kuigi on teada, et neuron tarbib enamiku energiast mitokondriaalse ATP kujul, on suhteliselt vähe teada rakusiseste energiatrans- pordimehhanismide funktsioneerimisest ja reguleerimisest, mis vastutavad selle energia laialikandmise eest neuronites.
Could the energy transport in neurons be facilitated by energy transfer shuttles?
Kas energia transpordimehhanismid kiirendavad aksonaalset energia liikumist?
Is the mitochondrial traffic and docking regulated by local energy deficit?
Kas mitokondrite liikumine on seotud lokaalse energiadefitsiidiga?
Whether the abovementioned processes are impaired in certain neurodegenerative diseases?
Kuivõrd on ülalmainitud mehhanismid mõjutatud neurodegeneratiivsete haiguste korral?
The research interest of a group is focused to the study of molecular mechanisms of emotional and neurodegenerative disorders.
Töögrupi teaduslik huvi on seotud neurodegeneratiivsete ja emotsionaalsete häirete molekulaarsete mehhanismide uurimisega.
Emotional disorders represent the most common psychiatric sufferings in the modern society.
Tänapäeva ühiskonnas kujutavad emotsionaalsed häired endast kõige tavalisemaid psühhiaatrilisi probleeme.
The development of modern neurobiology and molecular biology offers the unique possibilities to compete these disorders.
Kaasaegse neuro- ja molekulaarbioloogia areng pakub häid võimalusi nende häirete põhjalikumaks uurimiseks.
In the field of neurodegenerative disorders the research group established the collaboration with the Leuven Catholic University (Professor Veerle Baekelandt) to participate in the EU 5th Framework project “(N)EUROPARK”.
Neurodegeneratiivsete häirete vallas tegi uurimisgrupp koostööd Leuven`i Katoliku Ülikooliga (professor Veerle Baekelandt), et liituda Euroopa Liidu 5th Framework projektiga “(N)EUROPARK”.
Molecular mechanisms of emotional disorders.
Emotsionaalsete häirete molekulaarsed mehhanismid.
The studies are performed in the preclinical and clinical level.
Uurimistööd viiakse läbi nii prekliinilisel kui kliinilisel tasemel.
The aim of clinical studies is to establish the link between the single nucleotide polymorphisms of “classical” and neuropeptide neurotransmitters, and emotional disorders (anxiety and mood disorders).
Kliiniliste uuringute eesmärk on uurida seost “klassikaliste” ja neu- ropeptiidide neurotransmitterite ühenukleo- tiidiliste polümorfismide ning emotsionaalsete häirete vahel (ärevuse ja meeleoluhäi- rete puhul).
We established a strong association between the haplotypes of pro- opio-melanocortin and cholecystokinin1 receptor genes, and depressive disorders.
Oleme leidnud tugeva seose proopiomelanokortiini ja koletsüstokiniin 1 retseptori geenide ning depressiivsete häirete vahel.
In the preclinical studies we perform the experiments to reveal the gene expression profiles in the “emotional” brain of rodents due to the anxiogenic manipulations.
Prekliinilistes uuringutes teeme katseid, et uurida geenide ekspressiooni profiile näriliste “emotsionaalses” ajus, põhjustatuna ärevusseisundite poolt.
We detected two new targets from these animal studies – wolframin and limbic system associated membrane protein (LSAMP).
Nende loomkatsete puhul leidsime kaks uut märklauda – volframiin ja limbilise süsteemiga seotud membraanvalgu (LSAMP).
Molecular mechanisms of neurodegenerative disorders.
Neurodegeneratiivsete häirete molekulaarsed mehhanismid.
This approach is based on the knowledge that the defects of certain genes can cause the inherited forms of PD.
Selline lähenemine põhineb teadmisel, et teatud geenide defektid võivad põhjustada PT pärilikke vorme.
The genes of interest are following: α-sy- nuclein, parkin and DJ-1.
Huvi all on α-sünukleiin, parkin ja DJ-1 geenid.
Currently our research group is involved into the development of mice having α-synuclein gene point mutation.
Praegu on meie uuri- misgrupp kaasatud α-sünukleiini punktmu- tatsiooniga hiire loomisse.
Also we prepare the genetic constructs to knock-out parkin and β-synuclein genes.
Edasised katsed on seotud mutantsete parkin ja β-sünukleiini geenidega hiirte loomisega.
Psychopharmacology 153, 365-372 (2001).
Psycho- pharmacology 153, 365-372 (2001).
Psychopharmacology 158, 198-204 (2001).
Psychopharma- cology 158, 198-204 (2001).
Psychopharmacology 168, 417-425 (2003).
Psycho-pharmacology 168, 417-425 (2003).
This would allow the creation of clinical data banks, registers and banks of biological samples, which will be used by our internal research team as well as by collaborating basic research groups.
Selleks on loodud kliinilised andmebaasid ja registrid ning bioloogiliste proovide andmebaasid, mida saab kasutada nii meie uurimisrühm kui ka koostööd tegevad uurimisrühmad.
The enhanced development of the molecular neuropathology is urged by the clinical need, as the adequate neuropathological diagnosis is the only way to diagnose exactly e.g. in case of brain tumors and neurodegenerative diseases.
Molekulaarse neuropatoloogia areng on ajendatud praktilistest kliinilisest vajadusest, sest adekvaatne neuropatoloogiline diagnoos on määrav ajukasvajate ravitaktika valikul ja neurodegeneratiivsete haiguste lõplikul diagnoosimisel.
As a feedback to the clinitian it improves pro- fesssional skills and also helps to choose the right treatment options.
See kõik parandab professionaalse diagnoosimise oskusi ja aitab valida optimaalse ravi.
Clinical epidemiology of neurological diseases.
Neuroloogiliste haiguste kliiniline epidemioloogia.
Quality of life.
Elukvaliteet.
The research is focused on systematization and modelling of databases — Parkinson’s disease, Alzheimer’s disease, epilepsy, vascular diseases of the nervous system, myo- tonias, myasthenia, gliomas, spastic parapa- resis.
Uurimustöö suunaks on kvaliteetsete kliiniliste andmebaaside hoidmine, süstematiseerimine ja uuendamine (Parkinsoni tõbi, Alzheimeri tõbi, epilepsia, närvisüsteemi vasku- laarsed haigused, müotoonia, müasteenia, ajukasvajad, spastiline paraparees).
The research is focused also on fundamental and applied studies for clinical application of molecular mechanisms of neurodegeneration and neuroprotection for diagnosis and therapy.
Lisaks keskendutakse neurodegeneratsiooni ja neu- roprotektsiooni molekulaarsete mehhanismide võimalikele kliinilistele rakendustele täpsemaks diagnoosimiseks ja ravitaktika valikuks.
This includes new treatment strategies (cell therapy, brain stimulation etc) and specific diagnostics for early detection and therapeutic monitoring of neurodegenerative diseases.
Lähituleviku uuringud on suunatud uute ravistrateegiate väljatöötamisele (aju stimulatsioon, rakuteraapia jne) ja neurodegeneratiivsete haiguste varajasele diagnos- tikale.
As a long-term project we are willing to start collecting CNS tissue samples from patients with clinically well- characterized neurodegenerative diseases (Alzheimer’s disease, Parkinson’s disease).
Pikaajalise projektina on plaanis kesknärvisüsteemi koeproovide kogumine kliiniliselt detailselt kirjeldatud neurodegeneratiivsete haigustega patsientidelt (Alzheimeri tõbi, Parkinsoni tõbi).
Cell-matrix interactions are of key importance for determining the invasive properties of tumor cells and clinical outcome.
Rakumaatriksi interaktsioonid on kasvajarakkude invasiivsete omaduste ja kliiniliste väljundite kindlaksmääramisel võtmetähtsusega.
Currently, our aim is to set up intracranial glioma models in mice in order to test novel antitumor compounds (such as mutant anthrax toxins) in experimental therapy.
Käesoleval ajal on meie eesmärk luua hiirte intrakraniaalsete glioomide mudelid, et eksperimendis testida uusi tuumo- rivastaseid ühendeid (näiteks muteerunud antraksi toksiinid).
The results of the project are expected to be useful in practical morphological diagnostics of brain tumours, in prognostic evaluation of glioma patients and in developing new strategies for treatment of human gliomas.
Projekti tulemusi on võimalik kasutada aju- kasvajate praktilise morfoloogilise diagnostika korral, samuti glioomide prognoosi hindamisel ja uute ravisuundade väljatöötamiseks.
In addition, these studies should give additional insight into the role of extracellular proteases in the normal developing and adult central nervous system
Samuti peaksid uuringud näitama ekstratsellulaarsete proteaaside osatähtsust täiskasvanu närvisüsteemi normaalses arengus.
Kulla, A., Liigant, A., Piirsoo, A., Rippin, G., Asser, T. Tenascin expression and cells of monocyte lineage: relationship in human gliomas.
Kulla, A., Liigant, A., Piirsoo, A., Rippin, G., Asser, T. Tenascin expression and cells of mo- nocyte lineage: relationship in human gliomas.
Rätsep, T., Asser, T. Cerebral hemodynamic impairment after aneurysmal subarachnoid he- morrhaga as evaluated by transcranial doppler ultrasound: relations to delayed cerebral ischemia and clinical outcome.
Rätsep, T., Asser, T. Cerebral hemodynamic im- pairment after aneurysmal subarachnoid he- morrhaga as evaluated by transcranial doppler ultrasound: relations to delayed cerebral ische- mia and clinical outcome.
Taba, P., Asser, T. Incidence of Parkinson’s disease in Estonia.
Taba, P., Asser, T. Incidence of Parkinson’s di- sease in Estonia.
Epidemiology and psychosocial factors of mental disorders.
Psüühikahäirete epidemioloogia ja psühhosotsiaalsed faktorid.
In the field of epidemiology we studied the prevalence and psychosocial background of depression in general population, insomnia, social phobia, and psychiatric disorders in children and adolescents.
Epidemioloogia valdkonnas on uuritud depressiooni esinemist ja psühhosotsiaalseid faktoreid rahvastikus, samuti on uuritud unetust, sotsiaalfoobiat ning psüühikahäirete esinemist lastel ja noorukitel.
A self-rating Emotional State Questionnaire (EST-Q) was developed as a screening method for epidemiological studies and for detecting clinically important symptoms of depression and anxiety in primary care.
Sõelumismee- todina arendasime välja emotsionaalse seisundi küsimustiku (ESTQ) ärevuse ja depressiooni kliiniliselt oluliste sümptomite määramiseks epidemioloogilistes uuringutes.
Biological markers of schizophrenia, mood and anxiety disorders; relationship of genetic variability to psychiatric disorders and personality traits.
Skisofreenia, meeleolu- ja ärevushäirete bioloogilised markerid; geneetilise varieeruvuse seosed psühhiaatriliste häirete iseloomu- joontega.
Also this experimental approach was used in study of functional influence of serotonin system on the panic.
Samuti kasutati seda mudelit paanikahäirete korral serotoniinisüsteemi funktsionaalse mõju uurimisel.
Clinics we have conducted the SPECT stu-dies of serotonin transporter in patients suffering from anxiety disorders.
Haigla ja Tartu Ülikooli Kliinikumi radioloogia osakonnaga oleme läbi viinud SPECT uuringuid serotoniini transporterite alal patsientidel, kes kannatavad ärevushäirete all.
In collaboration with the Departments of Physiology and Biotechnology of the University of Tartu we have started with a large genotyping project to establish the relationship of genetic polymorphism to the expression of mood and anxiety disorders.
Koostöös Tartu Ülikooli biotehnoloogia ja füsioloogia osakonnaga oleme alustanud suurt genotüpiseerimise projekti, et teha kindlaks geneetiliste polümorfismide seosed meeleolu- ning ärevushäiretega.
Pathogenesis and prevalence of sleep disorders.
Unehäirete patogenees ja levik.
In the topic of sleep research we started to use digital poly- somnography that increased the possibilities for sleep research and was applied for the purposes of clinical diagnostics.
Uneuuringutes võeti kasutusele digitaalne polüsomnograaf, mis suurendab uuringuvõi- malusi ja mida juba kasutatakse kliinilise diagnostika eesmärkidel.
The main research directions in this field were diagnosis and treatment of sleep apnea and sleep disorders related to psychiatry.
Peamised uurimis- suunad selles vallas on uneapnoe- ja psüühi- kahäiretega seotud unehäirete diagnoosimine ja ravi.
Aluoja, A., Shlik, J., Vasar, V., Leinsalu, M., Luuk K. Symptoms of depression in the Estonian population: prevalence, socio-demographic correlates and social adjustment.
Aluoja, A., Shlik, J., Vasar, V., Leinsalu, M., Luuk K. Symptoms of depression in the Estonian popu- lation: prevalence, sociodemographic correlates and social adjustment.
Javanmard, M., Shlik ,J., Kennedy, S. H., Vaccarino, F. J., Houle, S., Bradwejn, J. Neuroanatomic correlates of CCK-4- induced panic attacks in heal-
Javanmard, M., Shlik ,J., Kennedy, S. H., Vaccari- no, F. J., Houle, S., Bradwejn, J. Neuroanatomic correlates of CCK-4-induced panic attacks in heal- thy humans: a comparison of two time points.
Maron, E., Tõru, I., Vasar, V., Shlik, J. The effect of 5-hyd-roxytryptophan on cholecysto- kinin-4-induced panic attacks in healthy volunteers.
Maron, E., Tõru, I., Vasar, V., Shlik, J. The effect of 5-hyd- roxytryptophan on cholecysto- kinin-4-induced panic attacks in healthy volunteers.
Psychopharmacol. (accepted) (2003).
(accepted) (2003).
Shlik, J., Koszycki, D., Bradwejn, J. Decrease in Short-term Memory Function Induced by CCK-4 in Healthy Volunteers.
Shlik, J., Koszycki, D., Brad- wejn, J. Decrease in Short- term Memory Function Induced by CCK-4 in Healthy Volunteers.
Shlik, J., Zhou, Y., Koszycki, D., Vaccarino, J. F., Bradwejn, J. Effects of CCK-4 infusion on he acoustic eye-blink startle and psychophy- siological measures in healthy volunteers.
Shlik, J., Zhou, Y., Koszyc- ki, D., Vaccarino, J. F., Brad- wejn, J. Effects of CCK-4 in- fusion on the acoustic eye- blink startle and psychophy- siological measures in healthy volunteers.
CENTRE FOR BASIC AND APPLIED ECOLOGY
ALUS- JA RAKENDUSÖKOLOOGIA KESKUS
Head Prof Olevi Kull
Juht prof Olevi Kull
Institute of Botany and Ecology, University of Tartu, Lai 40, 51005 Tartu, Estonia Tel.
TÜ botaanika ja ökoloogia instituut, Lai 40, 51005 Tartu Tel.
Fax +372 737 6222 olevi@ut.ee
Faks +372 737 6222 olevi@ut.ee
APPLIED ECOLOGY
RAKENDUSÖKOLOOGIA
Supervisor Prof Olevi Kull
Juht prof Olevi Kull
Institute of Botany and Ecology, UT Lai 40, 51005 Tartu, Estonia
TÜ botaanika ja ökoloogia instituut Lai 40, 51005 Tartu
PLANT ECOLOGY
TAIMEÖKOLOOGIA
Fax +372 737 6222 mzobel@ut.ee
Faks +372 737 6222 mzobel@ut.ee
ANIMAL ECOLOGY
LOOMAÖKOLOOGIA
Vanemuise 46, 51014 Tartu, Estonia
Vanemuise 46, 51014 Tartu
The key research within the centre is to concentrate on two major themes — material cycling and species diversity.
Fundamentaaluuringud koonduvad kahe peamise märksõna – aineringe ja liigiline mitmekesisus – alla.