natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since 1976 Enn Tõugu has been related to the Institute of Cybernetics, working as Head of Department and Senior Research Scientist.
Aastast 1976 on Enn Tõugu seotud Küberneetika Instituudiga, kus töötas osakonnajuhataja ja vanemteadurina.
His main areas of research used to be automatic synthesis of programs, declarative languages and artificial intellect.
Tema põhilisteks uurimisvaldkondadeks olid programmide automaatne süntees, deklaratiivsed keeled ja tehisintellekt.
Presently he works at the same institute as Leading Research Scientist, handling reliable software and human language technology based projects.
Praegu töötab ta samas juhtivteadurina tegeledes, usaldusväärsete tarkvara- ja inimkeeletehnoloogiaalaste projektidega.
In 1981 Enn Tõugu was elected Member of the Estonian Academy of Sciences in informatics.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Enn Tõugu 1981. aastal informaatika alal.
In 1985-1991 he was Secretary-Academician of the Division of Informatics and Engineering of the Academy.
1985–1991 oli ta Akadeemia informaatika ja tehnikateaduste osakonna akadeemiksekretär.
In 1992-2000 Enn Tõugu was Professor in Software Engineering of the Royal Institute of Technology in Sweden, in 2000-2007 Professor of the Estonian Business School and in 2008-2010 Researcher-Counsellor of the Co-operative NATO Cyber Defence Centre of Excellence.
1992–2000 oli Enn Tõugu Rootsi Kuningliku Tehnikaülikooli tarkvaratehnika professor, 2000–2007 Estonian Business School’i professor ning 2008–2010 Kollektiivse Küberkaitse Kompetentsikeskuse teadur-nõunik.
A groundbreaker of Estonian computer science, Enn Tõugu has worked as a faculty member at Tallinn University of Technology for decades, has also been a scientific supervisor at the Institute of Cybernetics, and every so often just a good counsel in expertise.
Olles Eesti arvutiteaduse üheks alusepanijaks, on Enn Tõugu aastakümnete vältel olnud õppejõud Tehnikaülikoolis, teaduslik juhendaja Küberneetika Instituudis või lihtsalt hea nõuandja erialastes küsimustes.
His students can be encountered across the whole world.
Tema õpilasi võib kohata terves maailmas.
He has been supervisor of numerous Master's and a score of Doctoral theses.
Ta on olnud paljude magistri- ja enam kui kahekümne doktoritöö juhendaja.
Enn Tõugu has published six monographs and over two hundred scientific articles.
Enn Tõugu on publitseerinud kuus monograafiat ja üle kahesaja teadusartikli.
Enn Tõugu’s research has twice been given recognition by National Science Prizes (1967, 1987).
Enn Tõugu teadustööd on kahel korral tunnustatud riiklike preemiatega (1967, 1987).
In 2001 he was granted the Order of the White Star 3rd Class.
2001. aastal omistati talle Valgetähe III klassi teenetemärk.
Foreign Member of Academy Jaak Peetre
Akadeemia välisliige Jaak Peetre
Jaak Peetre was born on 29 July 1935 in Tallinn to a family of attorney at law.
Jaak Peetre on sündinud 29. juulil 1935 Tallinnas vandeadvokaadi peres.
His childhood and adolescence passed in Pärnu.
Tema lapsepõlv ja esimesed kooliaastad möödusid Pärnus.
In 1944 he expatriated with parents, out of the war’s way to Sweden and continued hiseducation at Lund Allhelgona (All Saints) School.
1944. aastal pages ta koos vanematega sõja jalust Rootsi ning jätkas haridusteed Lundi Allhelgona (kõikide pühakute) Koolis.
In 1954 Jaak Peetre proceeded to study mathematics at Lund University, in which he had developed keen interest already at school.
1954. aastal asus Jaak Peetre õppima Lundi Ülikoolis matemaatikat, mille vastu tal oli juba koolipoisina tõsisem huvi tekkinud.
He graduated from the University in 1956, in 1958 he defended the degree of Licentiate in Philosophy and in 1959 the thesis of Doctor in Philosophy on differential equations with partial derivatives.
Ta lõpetas ülikooli 1956. aastal, kaitses 1958. aastal filosoofia litsensiaadi kraadi ja 1959. aastal filosoofiadoktori väitekirja osatuletistega diferentsiaalvõrranditest.
In the years 1960-1962 he worked as a visiting fellow at New York and Maryland Universities.
Aastatel 1960‒1962 töötas ta külalisteadurina New Yorgi ja Marylandi ülikoolides.
In 1963 Jaak Peetre was granted Professorship at Lund University (one among three mathematicians in Sweden to become Professors under 30 years of age).
1963. aastal nimetati Jaak Peetre Lundi Ülikooli professoriks (üks kolmest alla 30-aastaselt professoriks saanud matemaatikust Rootsis).
Having moved as a visiting fellow to Madrid University in 1988, he continued in 1988-1992 at Stockholm University as Professor in Mathematics.
Siirdunud 1988. a külalisprofessoriks Madridi Ülikooli, jätkas ta 1988‒1992 Stockholmi Ülikooli matemaatikaprofessorina.
Subsequently Jaak Peetre returned to Lund University and worked as Professor until 2000, when he became Emeritus.
Pärast seda tuli Jaak Peetre tagasi Lundi Ülikooli, kus töötas kuni 2000. aastani, mil emeriteerus.
In research Jaak Peetre has been concerned with many domains of mathematics, among others ordinary and partial derivatives differential equations, operators’ interpolation spaces, singular integrals and Besov spaces, differential geometry, Clifford analysis, Fock space and Hankel operators, Fourier’ and harmonic analysis.
Uurimistöös on Jaak Peetre pühendanud tähelepanu paljudele matemaatika valdkondadele, sh tavalised ja osatuletistega diferentsiaalvõrrandid, operaatorite interpolatsiooniruumid, singulaarsed integraalid ja Besovi ruumid, diferentsiaalgeomeetria, Cliffordi analüüs, Focki ruum ja Hankeli operaatorid, Fourier’ ja harmooniline analüüs.
In cooperation with French mathematicians Bernhard Malgrange and Louis Lions he laid the foundation to the contemporary interpolation theory.
Koostöös prantsuse matemaatikute Bernhard Malgrange’i ja Louis Lionsiga pani ta aluse kaasaegsele interpolat- siooniteooriale.
At the beginning of the 1990ies he became engaged mainly in research of multi-linear forms, especially tri-linear forms.
1990. aastate algul pühendus ta peamiselt multilineaar- vormide, eriti trilineaarvormide uurimisele.
With his more than 230 published scientific works Jaak Peetre is the most prolific mathematician of Estonian nationality.
Enam kui 230 avaldatud teadustööga on Jaak Peetre kõige viljakam eesti rahvusest matemaatik.
Under his supervision, 8 doctoral and 8 licentiate theses have been completed.
Tema juhendamisel on valminud 8 doktori- ja 8 litsensiaadiväitekirja.
Of notable significance is Jaak Peetre’s contribution to development of mathematics in Estonia.
Märkimisväärne on Jaak Peetre panus matemaatika arengusse Eestis.
Thanks to him, the Estonian Mathematical Society is among collective founding members of the European Mathematical Society.
Tänu temale on Eesti Matemaatika Selts Euroopa Matemaatika Seltsi kollektiivsete asutajaliikmete hulgas.
He has repeatedly visited Estonia and delivered lectures here, he has long been a member of the editorial board of the Proceedings of the Estonian Academy of sciences.
Ta on korduvalt külastanud Eestit ja pidanud siin loenguid, olnud pikka aega Eesti TA Toimetiste.
Mathematics (currently titled Proceedings of the Estonian Academy of Sciences), etc.
Matemaatika (praegu Proceedings of the Estonian Academy of Sciences) toimetuskolleegiumi liige jpm.
Since 1994 he is Honorary Member of the Estonian Mathematical Society.
Ta on 1994. aastast Eesti Matemaatika Seltsi auliige.
In 2001 Jaak Peetre was granted the Order of the White Star 3rd Class.
2001. aastal autasustati Jaak Peetret Valgetähe III klassi teenetemärgiga.
In 2008 he was elected a Foreign Member of the Estonian Academy of Sciences.
2008. aastal valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
Besides mastering Estonian, Swedish, English, French and German Jaak Peet- re is also pretty fluent in Spanish, Latin, Finnish and Russian.
Jaak Peetre valdab lisaks eesti, rootsi, inglise, prantsuse ja saksa keelele kaunis hästi ka hispaania, ladina, soome ja vene keelt.
Member of Academy Ilmar Koppel
Akadeemik Imar Koppel
Ilmar Koppel was born on 16 January 1940 at Võru.
Ilmar Koppel on sündinud 16. jaanuaril 1940. aastal Võrus.
In the summer of that year the family moved to the small town of Puurmani in Jõgeva County.
Sama aasta suvel kolis pere Jõgevamaale Puurmanisse.
In 1958 he graduated from the Puurmani Secondary School and in 1963 the Faculty of Chemistry at the University of Tartu, majoring in organic chemistry.
1958. aastal lõpetas ta Puurmanni Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Ülikooli keemiateaduskonna orgaanilise keemia alal.
The post-graduate programmme in 1963-1967 was followed by defence of the Candidate’s thesis in 1969 on the topic “Solvent’s (reaction media) impact on Snl type kinetics and mechanism of solvolysis reactions”.
Aspirantuurile aastatel 1963–1967 järgnes kandidaaditöö kaitsmine 1969. aastal teemal “Solvendi (reaktsioonikeskkonna) mõju Snl tüüpi solvo- lüüsireaktsioonide kineetika ja mehhanism”.
The degree of Doctor in Chemistry was awarded to Ilmar Koppel in 1986, for submitting the thesis with Institute of Chemical Physics at the USSR Academy of Sciences on the topic “The structural impact on proton-affinities and ionisation potentials of organic compounds”.
Keemiadoktori kraadi sai Ilmar Koppel 1986. aastal, kaitstes väitekirja NSVL Teaduste Akadeemia Keemilise Füüsika Instituudi juures teemal “Struktuuri mõju orgaaniliste ühendite proo- tonafiinsustele ja ionisatsioonipotentsiaalidele”.
The jubilarian was granted the Professorship in 1990 and in 1993 he was elected Member of the Estonian Academy of Sciences in natural sciences (physical chemistry).
Professorikutse omistati juubilarile 1990. aastal ning 1993. aastal valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks loodusteaduste (füüsikaline keemia) alal.
Ilmar Koppel’s activity has inside-out been related to the University of Tartu, where he worked in the years from 1967-2005 as senior research scientist, Head of the Laboratory of Chemical Kinetics and Catalysis, Head of the Department of Analytical Chemistry, Head of the Institute of Chemical Physics and Professor of analytical chemistry.
Ilmar Koppeli tegevus on läbi aegade olnud seotud Tartu Ülikooliga, kus ta aastail 1967–2005 töötas vanemteaduri, keemilise kineetika ja katalüüsi labori juhataja, analüütilise keemia kateedri juhataja ja Keemilise Füüsika Instituudi juhataja ning analüütilise keemia professorina.
Ilmar Koppel’s domain of research is interdisciplinary, ranging from design and research of super-acids and super-alkali to neutrino-physics, from processes occurring in solutions and concomitant media (solution) effects in gaseous phase to reactions in progress in high vacuum, from sophisticated generalisations and fundamental research aspiring to chemical hardware to works seminal to high-tech application.
Ilmar Koppeli teadustöö valdkond on interdistsiplinaarne, ulatudes superhapete ja -aluste disainist ja uurimisest neutriinofüüsikani, lahustes toimuvatest protsessidest ja nendega kaasnevatest keskkonna- (lahusti) efektidest gaasifaasis kõrgvaakumis kulgevate reaktsioonideni, sügavatest üldistustest ning keemia raudvarasse pürgivatest alusuuringutest kõrgtehnoloogilist rakendust tõotavate töödeni.
A scientist of repute, he has been a steering committee member of several international conferences, Estonian representative in many international organisations, executive investigator and coordinator of a number of international and national scientific projects.
Tunnustatud teadlasena on ta olnud mitmete rahvusvaheliste konverentside korralduskomitee liige, Eesti esindaja paljudes rahvusvahelistes organisatsioonides, mitmete rahvusvaheliste ja riiklike teadusprojektide vastutav täitja ning koordinaator.
He is member of Board of the Estonian Academy of Sciences and Head of the Division of Biology, Geology and Chemistry of the Academy.
Ta on Eesti TA juhatuse liige ja TA Bioloogia, Geoloogia ja Keemia Osakonna juhataja.
Under supervision of Ilmar Koppel, over 30 Doctoral theses and Master’s theses have been defended; he has published 5 monographs and over 300 scientific articles in internationally recognised science journals, being one of the most highly cited researchers in Estonia.
Ilmar Koppeli juhendamisel on kaitstud üle 30 doktori- ja magistritöö ning ta on avaldanud 5 monograafiat ja üle 300 teadusartikli rahvusvaheliselt tunnustatud teadusajakirjades, olles üks Eesti tsi- teeritumaid teadlasi.
Ilmar Koppel’s work has twice been given recognition with National Science Prizes – in 1998 in chemistry and molecular biology as head of a team and in 2005 for long and productive research and development work.
Kahel korral on Ilmar Koppeli tööd tunnustatud Eesti Vabariigi teaduspreemiaga – 1998. aastal kollektiivi juhina teaduspreemia keemia ja molekulaarbioloogia alal ja 2005. aastal teaduspreemia pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest.
In 2006 he was granted the Order of the White Star 3rd Class.
2006. aastal autasustati teda Valgetähe III klassi teenetemärgiga.
Member of Academy Rein Küttner
Akadeemik Rein Küttner
Rein Küttner was born on 25 November 1940 in Tallinn.
Rein Küttner on sündinud 25. novembril 1940. aastal Tallinnas.
During 1967-1970 Rein Küttner was enrolled in a post-graduate programme and in 1971 defended his Candidate’s thesis in Engineering on the topic “Research and elaboration of methods for optimal mechanical processing modes” at Leningrad Institute of Precision Mechanics and Optics.
Aastatel 1967‒1970 õppis Rein Küttner aspirantuuris ja 1971 kaitses Leningradi Täppismehaanika ja Optika Instituudis tehnikakandidaadi väitekirja teemal “Mehaanilise töötluse optimaalsete režiimide metoodikate uurimine ja väljatöötamine”.
In 2001-2004 Rein Küttner was Head of the Department of Machinery and since 2004 Professor of Production Technology.
Aastatel 2001‒2004 oli Rein Küttner masinaehituse instituudi direktor ja alates 2004. aastast tootmistehnika professor.
Presently he works as Senior Research Scientist at the Department of Machinery.
Käesoleval ajal töötab ta masinaehituse instituudis vanemteadurina.
In 1965-1971 the topics of scientific work of Rein Küttner were related to modelling and optimising of technological processes of engineering, since 1971 with elaboration of computer design software and development of specialised software equipment.
Rein Küttneri teadustöö temaatika oli aastatel 1965‒1971 seotud masinaehituse tehnoloogiliste protsesside modelleerimise ja optimeerimisega, alates 1971. aastast aga raalprojekteerimise tarkvara väljatöötamise ja spetsialiseeritud tarkvaravahendite arendamisega.
With his direct involvement and under his supervision, a strong and internationally known school of engineering computer design has developed in Estonia.
Tema vahetul osalemisel ja juhendamisel on Eestis välja kujunenud tugev ja rahvusvaheliselt tuntud masina- ehitusliku raalprojekteerimise koolkond.
Rein Küttner has been active in organising and administering science.
Aktiivne on olnud Rein Küttneri teadus-organisatsiooniline ning administratiivne tegevus.
He is a member of several professional unions and societies, has belonged to various councils and committees of national importance; has been a steering committee member of international conferences.
Ta on mitmete erialaliitude ja seltside liige, kuulunud üleriigilise tähtsusega nõukogudesse ja komisjonidesse, olnud rahvusvaheliste konverentside programmkomiteede liige.
In 1999-2009 he was Head of the Division of Informatics and Engineering of the Academy.
Aastatel 1999‒2009 oli ta Teaduste Akadeemia informaatika ja tehnikateaduste osakonna juhataja.
Rein Küttner has published one monograph and over 130 scientific articles.
Rein Küttner on avaldanud ühe monograafia ja enam kui 130 teaduslikku artiklit.
He has entertained long-standing links of cooperation with universities of technology in Dresden, Stockholm, Darmstadt, Budapest, Helsinki and elsewhere.
Pikaajalised koostöösidemed on tal Dresdeni, Stockholmi, Dramstadti, Budapesti, Helsinki jt tehnikaülikoolidega.
He has been an international research fellow at Kiel Institute of World Economics, New York Queens College and Trondheim University.
Ta on stažeerinud New York Queens College’is, Kieli Majandusakadeemias, Trondheimi Ülikoolis.
In 1979 the USA Society of Manufacturing Engineering granted Rein Küttner its Letter of Appreciation.
1979. a autasustas USA inseneride ühendus Society of Manufacturing Engineering Rein Küttnerit oma aukirjaga.
He was twice (1986, 1990) awarded the Letter of Appreciation of the Presidium of All-Union Scientific-Technical Unions and in 1986 the Letter of Appreciation of the Presidium of the Supreme Soviet of the ESSR.
Kahel korral (1986, 1990) pälvis ta Üleliiduliste Teaduslik-Tehniliste Ühingute presiidiumi ja 1986 ENSV Ülemnõukogu presiidiumi aukirja.
In 1985 he was awarded the Science Prize of Tallinn House of Scientists, in 1987 the honorary title of Merited Engineer and in 2000 Medal of the Estonian Academy of Sciences.
1985. a sai ta Tallinna Teadlaste Maja teaduspreemia, 1987. a teenelise inseneri aunimetuse ning 2000. a Eesti Teaduste Akadeemia medali.
Rein Küttner has a wide variety of cultural interests.
Rein Küttner on mitmekülgsete kultuurihuvidega.
His favourite hobbies are travelling across Europe by car, fancy gardening and reading.
Tema vaba aja meeliste- gevused on autoga mööda Euroopat reisimine, iluaiandus ja lugemine.
Member of Academy Jüri Martin
Akadeemik Jüri Martin
Jüri Martin was born on 29 September 1940 in Tallinn to a family of actors.
Jüri Martin on sündinud 29. septembril 1940 Tallinnas näitlejate perekonnas.
The post-graduate programme at Institute of Ecology of Plants and Animals of the Uralic Branch of the USSR Academy of Sciences was followed by defence at the same Institute of the thesis of Candidate in Biology on the topic “Dynamics of moss habitats on moraines of Polar- Urals glaciers” (1968) and the defence of his Doctoral thesis in Biology on the same topic entitled “Biochemical role of moss habitats in extreme environmental conditions” (1988).
Aspirantuurile NSVL Teaduste Akadeemia Uurali Filiaali Taimede ja Loomade Ökoloogia Instituudis järgnes samas bioloogiakandidaadi väitekirja kaitsmine teemal “Samblikusünuuside dünaamika Polaar-Uurali jääliustike moreenidel” (1968) ja bioloogiadoktori väitekirja kaitsmine teemal “Samblikusünuuside biokeemiline roll ekstremaal- setes keskkonnatingimustes” (1988).
He was elected Member of the Estonian Academy of Sciences in ecology in 1990.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks ökoloogia alal valiti ta 1990. aastal.
In 1969 Jüri Martin proceeded to work at the Tallinn Botanic Garden first as senior research scientist and afterwards as scientific secretary, Research Director and Director (in 1978-1988).
1969 asus Jüri Martin tööle Tallinna Botaanikaaeda algul vanemteaduri, seejärel teadussekretäri, teadusdirektori ning aastatel 1978‒1988 direktorina.
Since 1997 he has been Rector of Euroacademy.
Aastast 1997 on ta Euroülikooli rektor.
The main directions of his scientific work have been general ecology, biogeochemistry, ecology of mosses, protection of environment and nature.
Teadustöö põhisuundadeks on olnud üldine ökoloogia, biogeokeemia, samblike ökoloogia, keskkonna- ja looduskaitse.
His leading area of research became the impact of air-borne pollutants on plant canopy, especially on forests as well as biochemical monitoring – bioaccumulation of sulphur, heavy metals and radionuclides in Estonia, the Arctic, industrial regions of the Urals, Eurasian volcanically active areas and national parks of the USA.
Tähtsaimaks uurimisvaldkonnaks kujunes õhu kaudu levivate saasteainete mõju taimestikule, eriti metsadele, ning biokeemiline monitooring – väävli, raskemetallide ja radionukliidide bioakumulatsioon Eestis, Arktikas, Uurali tööstuspiirkondades, Euraasia vul- kaaniliselt aktiivsetel aladel ning USA rahvusparkides.
Both for purposes of scientific research and as an inveterate globe-trotter Jüri Martin has participated in scores of expeditions in the Caucasus, the Polar Urals, the Western and Southern Siberia, the Far East, the Antarctic, Alaska, Greece, Kenya, Seychelles, Madagascar, Sri Lanka, India, the Maldives, Pennsylvania, the Great Smoky Mountains National Park in the USA and elsewhere.
Nii teadusliku uurimistöö huvides kui ka rännumehepisikuga nakatununa on Jüri Martin osalenud kümnetel ekspeditsioonidel Kaukasuses, Polaar-Uuralis, Lääne- ja Lõuna Siberis, Kaug-Idas, Antarktikas, Alaskal, Kreekas, Keenias, Seishellidel, Madagaskaril, Sri-Lankas, Indias, Malediividel, Pennsylvanias, Great Smoky Mountains Rahvuspargis USAs jm.
Jüri Martin has developed excellent cooperation with the scientists of the USA and has been a visiting research fellow at many American universities.
Hea koostöö on Jüri Martinil kujunenud USA teadlastega ning ta on olnud külalisteadlaseks paljudes sealsetes ülikoolides.
Jüri Martin is a member of the Estonian Polar Research Committee, Board of the NGO Estonian Euroinfo Society, Forum on Monitoring of the World’s Forests, International Association for Lichenology and Academia Ecologica Universalis, since 1997 Co-President.
Jüri Martin on Eesti Teaduste Akadeemia polaaruuringute komitee, MTÜ Eesti Euroinfo Ühingu juhatuse, Maailma Metsade Monitooringu Foorumi, Rahvusvahelise Lihhenoloogia Assotsiatsiooni ning Academia Ecologica Univer- salis liige, aastast 1997 kaaspresident.
He has published over a score of articles and is an author or co-author of several monographs.
Ta on mitme monograafia autor või kaasautor ning enam kui veerandsaja teadusartikli autor.
Under his supervision twelve Candidate’s and one Doctoral theses have been defended.
Tema juhendamisel on kaitstud kaksteist kandidaadi- ja üks doktoriväitekiri.
In 1986 Jüri Martin was awarded the Karl Ernst von Baer Medal, in 1988 the UNESCO programme “Man and biosphere” (MAB) Medal, in 1990 the Great Nature Conservation Decoration, in 1998 the H. Ford European Nature Conservation Award and in 2005 the Socrates International Award.
1986 pälvis Jüri Martin Karl Ernst von Baeri medali, 1988 UNESCO programmi “Inimene ja biosfäär” (MAB) medali, 1990 suure looduskaitse märgi, 1998 H. Fordi Euroopa looduskaitse preemia ja 2005 Sokratese rahvusvahelise auhinna.
Complement to positive frame of mind, and indulging in Nordic re-creative hobbies, Jüri Martin enjoys fiction as well as visiting the theatre, concerts and art-museums.
Aktiivse eluhoiaku ja põhjamaiselt kargete alade harrastamise kõrval naudib akadeemik ka ilukirjandust, teatri-, kontserdi ja kunstimuuseumi külastusi.
He has a collection of rocks and mosses, featuring nearly 40 000 sample specimen from all over the world.
Tal on kivimite ja samblike kollektsioon, kus on ligi 40 000 eksemplari näidiseid kogu maailmast.
Jüri ALLIK, born 3.03.1949, elected 2010, psychology.
Jüri ALLIK, sünd 3.03.1949, valitud 2010, psühholoogia.
Married, three children.
Abielus, kolm last.
Research institutions and universities are presented according to their current names.
Teadusasutuste ja ülikoolide nimetused on toodud tänapäeval kasutataval kujul.
Married, daughter and son.
Abielus, poeg ja tütar.
Widower, daughter
Lesk, tütar.
Married, son and two daughters.
Abielus, poeg ja kaks tütart.
Married
Abielus.
Mart KALM, born 3.09.1961, elected 2010, art history.
Mart KALM, sünd 3.09.1961, valitud 2010, kunstiteadus.
University of Tartu 1984.
Lõpetanud Tartu Ülikooli 1984.
Married, son and daughter.
Abielus, kaks poega.
Divorced, son and daughter.
Abielus, neli poega.
Married, two sons and daughter.
Abielus, kaks tütart.
Married, son and daughter.
Abielus, poeg.
HOME ADDRESS
KODUNE AADRESS Tiigi
Married, two daughters and son.
Abielus, kaks tütart.
Married, son.
Abielus, tütar.
Married, two daughters.
Abielus, poeg.
Married, two sons.
Abielus, poeg ja kaks tütart.
Married, four sons.
Abielus, poeg ja kolm tütart.
Widower, daughter.
Abielus, tütar.
Cohabitant, son and daughter.
Abielus, poeg ja tütar.
Married, daughter.
Abielus, poeg.
Married, son.
Abielus, kolm poega ja kaks tütart.
Cohabitant, son and three daughters.
Lesk, poeg ja tütar.
In 2010 the work on three manuscripts was concluded.
2010. aasta oli Eestis lugemisaasta.
ESTONIAN LITERARY MUSEUM
EESTI SEMIOOTIKA SELTS
ESTONIAN UNION
‒ Astron.
2008
2008.
Member of Academy Harald Keres
Akadeemik Harald Keres