natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Studies in the field of mental abilities have explored the sources of the Flynn effect (gains in intelligence test scores with every next generation or cohort); the results show that the gains are primarily in the sub-tests which are less related to general intelligence.
Vaimsete võimete valdkonnas on uuritud Flynni efekti (intelligentsustesti tulemuste näiv kasv igas järgmises põlvkonnas/kohordis) põhjusi ning leitud, et tõus puudutab eelkõige alateste, mis on nõrgemalt seotud üldintelligentsusega.
In the framework of an international collaboration programme (Social Representations of HIV/AIDS in Central and Eastern Europe), the relationship of attitudes and values with sexual behavior was studied.
Rahvusvahelise koostööprojekti raames (Social Representations of HIV/AIDS in Central and Eastern Europe) uuriti hoiakute ja väärtuste seost seksuaalkäitumisega.
People who value openness to change, hedonism and self-enhancement, tend to engage in risky sexual behaviours, whereas people with higher score on collectivism are more conservative and restricted in their sexual behaviour.
Inimestel, kes väärtustavad elus avatust muutustele, hedonismi ning eneseupitamist, kalduvad olema riskantsemad ka oma seksuaalkäitumises, samas kui kõrgema kollektivismi skooriga inimesed on seksuaal- käitumises konservatiivsemad ja alalhoidliku- mad.
The possible role of social attitudes and representations in the spread of HIV/AIDS epidemic was demonstrated.
Demonstreeriti, et sotsiaalsetel hoiakutel ja representatsioonidel võib olla oluline osa HIV/AIDS’i epideemia levikus.
PUBLICATIONS
PUBLIKATSIOONE
Allik, J., Toom, M., Luuk, A. Planning of saccadic eye movement direction and amplitude.
Allik, J., Toom, M., Luuk, A. Planning of sacca- dic eye movement direction and amplitude.
Main research directions of the group are experimental and theoretical modelling of depression, neurochemistry of noradrenergic-dopa- minnergic interactions and related neuropepti- des, psychopharmacology of individual differences, and biological psychology of impulsivity.
Peamised uurimissuunad on depressiooni eksperimentaalne ja teoreetiline modelleerimine, noradrenergilise ja dopamiinergilise närviüle- kande vastasmõjud ja neid mõjustavate neuro- peptiidide neurokeemia, individuaalsete erinevuste psühhofarmakoloogia ja impulsiivsuse bioloogiline psühholoogia.
Thus focus has been placed on the neurobiological regulation of affect, and its meaning for behaviour.
Üldiseks fookuseks on seega afektide neurobioloogiline regulatsioon ja selle tähendus käitumisele.
In 1998-2003, 42 articles in international journals or chapters in books by major publishers have been produced.
Uurimisrühm on aastatel 1998-2003 avaldanud 42 artiklit/peatükki rahvusvahelistes eelretsenseeritavates ajakirjades või suurte kirjastuste raamatutes.
Psychophysiology Research Group has developed the most comprehensive pathogenetic theory of depression, and a couple of new experimental models of depression to facilitate discoveries of antidepressants with principally novel mechanisms of action.
On välja arendatud depressiooni laiahaardelisim patogeneetiline teooria ning loodud mitu uudset eksperimentaalset depressioonimudelit, mis peaksid aitama uute, senitundmatute toime- mehhanismidega depressiooniravimite väljaselgitamisel.
We have demonstrated the existence of previously undescribed aspects of control mechanisms over dopaminergic neu- rotransmission by other neurotransmitter systems, and localised in the brain specific neurochemical processes which govern affects.
On demonstreeritud seni kirjeldamata aspekte dopamiinergiliste närviprotsesside kont- rollmehhanismidest teiste transmittersüsteemi- de poolt ja lokaliseeritud ajus afektiivsuse aluseks olevaid spetsiifilisi neurokeemilisi protsesse.
While most of this research is carried out in animals, some constructs are being studied in humans by means of search for biomarkers of personality and behaviour.
Kui suurem osa uurimistööst tehakse katseloomadel, siis mõnede konstruktide uurimine toimub ka inimesel isiksuse ja käitumise biomarkerite otsimisega.
microdialysis with Ben Westerink, Department of Biomonitoring, University of Groningen, ELISA and EMSA studies on transcription factors together with Lars Oreland, Department of Neuroscience, University of Uppsala, and immunochemical studies on neuropeptides and neu- ropeptide antibodies together with Tomas Hök- felt, Department of Neuroscience, Karolinska Institutet.
Metodoloogilise kompetentsi arendamiseks toimub töö ühiste uurimisprojektide kallal koos Groningeni Ülikooli biomonitooringu instituudiga (topelt- sondmikrodialüüsi metoodika virgatsainesüstee- mide vastasmõjude uurimiseks, Ben Westerink), Uppsala Ülikooli närviteaduste instituudiga (transkriptsioonifaktorite uurimine ELISA- ja EMSA-meetodeil, Lars Oreland) ja Karolinska Institutet’i närviteaduste instituudiga (neuro- peptiidide ja nendevastaste antikehade im- muunmeetoditel määramine, Tomas Hökfelt).
Psychophysiology Group has an extensive network of collaborations in the University of Tartu, including its activities as the Psychopharmacological Drug Development Group in the Centre of Medical Technology in Biome- dicum.
Uurimisrühmal on ulatuslik koostöövõrgustik Tartu Ülikoolis, sealhulgas psühhofarmako- loogilise ravimiarenduse uurimisrühmana Arstiteaduskonna Meditsiinitehnoloogia Keskuses Biomeedikumis.
Active collaboration is also ongoing with the Tallinn Pedagogical University and the National Institute for Health Development.
Hea koostöö toimub ka Tallinna Pedagoogikaülikooli ja Tervise Arengu Instituudiga.
The group has sufficient equipment for studies in behavioural pharmacology and of biomarkers of personality, and very modern equipment for intracerebral neurochemical studies in freely moving animals.
Uurimisrühmal on küllaldane käitumisfarmako- loogiaaparatuur ning vahendid isiksuse biomarkerite uurimiseks ja väga moodne aparatuur ajusisesteks neurokeemiauuringuteks vabalt liikuvatel katseloomadel.
PUBLICATSIONS
PUBLIKATSIOONE
Harro, J. On Holy Ground: Modern neuropsy- chopharmacology in the old laboratories of Buchheim, Schmiedeberg and Kraepelin in Tartu/Dorpat.
Harro, J. On Holy Ground: Modern neuro- psychopharmacology in the old laboratories of Buchheim, Schmiedeberg and Kraepelin in Tartu/Dorpat.
Harro, J., Meriküla, A., Lepiku, M., Modiri, A.-R., Rinken, A., Oreland, L. Lesioning of the locus coeruleus projections by DSP-4 treatment: the effect on amphetamine-induced hyperlocomotion and dopamine Dreceptor binding in the rat.
Harro,J., Meriküla,A., Lepiku,M., Modiri, A.-R., Rinken, A., Oreland, L. Lesioning of the locus coeruleus projections by DSP-4 treatment: the effect on amphetamine-induced hyperlocomotion and dopamine Dreceptor binding in the rat.
Kask, A., Harro, J., von Hörsten, S., Redrobe, P., Dumont, Y., Quirion, R. The neurocircuitry and receptor subtypes mediating anxiolytic-like effects of neuropeptide Y. Neuroscie.
Kask, A., Harro, J., von Hörsten, S., Redrobe, P., Dumont, Y., Quirion, R. The neurocircuitry and receptor subtypes mediating anxiolyticlike effects of neuropeptide Y. Neuroscie.
Research team: Prof Peeter Tulviste (PhD, DSc), Prof Eve Kikas (PhD), Prof Tiia Tulviste (PhD); Luule Mizera (PhD); Tiina Teder (MSc), Triin Hannust (MSc), Kristiina Tropp (MSc).
Rühma Koosseis: prof Peeter Tulviste (PhD, DSc), prof Eve Kikas (PhD), prof Tiia Tulviste (PhD), Luule Mizera (PhD), doktorandid Tiina Teder (MSc), Triin Hannust (MSc) ja Kristiina Tropp (MSc).
Developmental and Educational Psychology Research Group aims to study the influence of culture – more specifically, that of home socializa- tion and school education – on the development of children.
Arengu- ja koolipsühholoogia uurimisrühm uurib kultuuri – täpsemalt, koduse kasvatuse ja koolihariduse – mõju lapse arengule.
The studies are grounded by the theoretical approach of Peeter Tulviste.
Teoreetilised alused on välja töötanud Peeter Tulviste.
While the emphases of the research of the Developmental Psychology Group is on home socialization, the School Psychology Group deals with the problems of the development of thinking but also with the problems of the development of children with special needs and the ways of helping them.
Kui arengupsühholoogia uurimisgrupi põhitööd on seotud koduse sotsialisatsiooniga, siis kooli- psühholoogia grupp käsitleb kooli mõju mõtle- misele, aga ka erivajadustega laste arengut ja nende efektiivsema abistamise võimalusi.
Comparative research on mothers’ interaction with adolescents at meals demonstrated that the directive conversational style preferred by Estonian middle-class mothers contrasted strongly not only with American mothers of adolescents, but also with mothers residing in the neighbouring countries Finland and Sweden, including the Estonian-speaking mothers living in Sweden.
Võrdlev uurimus kodusest suhtlemisest mur- deealiste lastega näitas, et Eestis elavad emad erinesid oma direktiivse suhtlemisstiili poolest mitte üksnes ameerika emadest, vaid ka ema- dest Rootsis ja Soomes, kaasa arvatud eesti emadest Rootsis.
Furthermore, the studies revealed that the Swedish sample was as talkative as the American, differing in this respect from all Finno-Ugric samples, and that different social norms and values were emphasized in Estonian,
Samuti selgus, et rootsi emad olid niisama jutukad nagu ameerika emad, erinedes selle poolest kõigist soome-ugri valimitest.
The Estonian monocultural mothers place less emphasis on self-direction (creativity and independence) than the Swedish mothers.
Eestis elavad emad hindasid eneseregulatsiooni, loovust ja sõltumatust vähem oluliseks kui Rootsis elavad emad.
The items rated most important as the parents’ developmental goals were “I wish that my child would believe in his/her abilities” by the majority of Swedish and Finnish mothers of pre- school age children, while the Estonian mothers emphasized “I wish that my child would grow up to be a diligent and capable person” and “I wish to raise my child into a conscientious and reliable person” more frequently.
Suurem osa rootsi ja soome emadest pidas kõige olulisemaks kasvatuseesmärgiks “et laps usuks oma võimetesse”, samal ajal kui eesti emad ütlesid, et kõige olulisem on “kasvatada oma lapsest kohusetundlik ja kindlameelne inimene” ja “et lapsest kasvaks tubli ja töökas inimene”.
In conclusion, the Estonian mothers appear to value and exercise somewhat less democratic and more traditional socialization styles than their Finnish and Swedish counterparts.
Kokkuvõtteks võib öelda, et eesti emade sot- sialisatsioonistiil on traditsioonilisem ja vähem demokraatlik kui soome ja rootsi emadel.
We have studied the concepts of astronomy and chemistry.
Oleme uurinud astronoomia ja keemia valdkonna mõisteid.
We have shown the fragmentality of concepts but also how synthetic concepts and verbalisms evolve during learning.
Uurimused on näidanud teadmiste fragmentaarsust, kuid ka seda, kuidas nii kooskõlalised sünteetilised mudelid kui verbalismid tekivad õppimise käigus.
Due to the teacher-centered teaching methods and emphases on teaching factual knowledge, Estonian state school children develop verbalisms, however, in contrast, the development of synthetic concepts has been shown to occur while using experimental teaching methods.
Eesti kooliõpetuse õpetajakesksuse ja faktidele kontsentreeruva õpetamise tõttu leidub tavakoolide õpilastel rohkem verbalisme, kuid õpetavate eksperimentide käigus on näidatud ka sünteetiliste mõistete teket ja selle põhjusi.
Also, we have analysed the activities of school psychologists, the attitudes of clients towards these services; the comparisons between various cultures have been made.
On analüüsitud koolipsühholoogi tegevusi ja klientide rahulolu Eestis ja võrreldud neid teiste maade vastavate näitajatega.
Estonian school psychologists work mainly with individual children, and this work is very time-consuming.
Eesti koolipsüh- holoogide tegevused on eelkõige lapsekesksed ja aeganõudvad.
Although both psychologists and clients like the model, it is economically inefficient and therefore less and less used in other countries.
Kliendid ja psühholoogid ise on sellise tegevusmudeliga rahul, samas on see majanduslikult kulukas, mistõttu mujal vähe kasutatav.
Kikas, E. Pupils as consumers of school psychological services.
Kikas, E. Pupils as consumers of school psycho- logical services.
Kikas, E. School psychology in Estonia: Expectations of teachers and school psychologists versus reality.
Kikas, E. School psychology in Estonia: Expectations of teachers and school psycho- logists versus reality.
Saul, H., Kikas, E. Difficulties in acquiring theoretical concepts: A case of high-school chemistry.
Saul, H., Kikas, E. Difficulties in acquiring theo- retical concepts: A case of high-school chemistry.
Tulviste,, T., Mizera, L., De Geer B., Tryggvason M.-T.
Tulviste, T., Mizera, L., De Geer B., Tryggvason M.-T.
A comparative study of Estonian, Finnish and Swedish mother-adolescent interactions.
A comparative study of Estonian, Finnish and Swedish mother-adolescent inte- ractions.
Recent research in Perception and Consciousness Research Group has been focused on the microgenesis of visual images, spatial attention, masking, and flash-lag effect.
Uurimisrühm on viimastel aastatel uurinud eelkõige visuaalsete kujutiste taju mikrogeneesi, ruumitähelepanu, maskeerimist ja flash-lag efekti.
In addition to a novel explanation to visual masking phenomena, the theory provides a coherent account of seemingly disparate microgenetic phenomena.
Selle teooria raames antakse lisaks varem esitatud uudsele maskeerimisnähtuste seletusele ka terve rea esmapilgul üksteisest kaugel asetsevate mikrogeneetiliste nägemisfenomenide sidus seletus.
Flash-lag is a perceptual effect which occurs when a constantly changing (e.g., moving, or altering colour) object is compared to an unchanging object flashing in its proximity: the flashing object seems lagged behind the changing object in the attribute space, although it was presented as equal to it.
Flash-lag on tajuefekt, mis tekib pidevalt muutuva (nt liikuva või värvi muutva) objekti ja hetkeks selle kõrval sähvatava muutumatu objekti võrdlemisel: sähvatav objekt näib pidevalt muutuvast objektist tunnusteruumis maha jäävat, ehkki ta tegelikult esitati muutuva objektiga võrdsena.
Bachmann and Põder showed that the flash-lag effect occurs even when the stream of objects is not changing in the feature space.
Bachmann ja Põder näitasid, et sähvatava objekti mahajäämus tekib ka siis, kui objektijada tunnusteruumis ei muutu.
Using spatially quan- tised images (see illustration) is one of the most useful methods to explore this issue.
Heaks metoodiliseks abivahendiks on siin ruumiliselt kvanditud kujutiste kasutamine (vt illustratsioon).
Among the most frequently cited papers in this field is Bachmann's study which first demonstrated, by systematically varying the degree of quantisation, a paradoxical relationship between the degree of quantisation and exposition time; this paradox is critical for object recognition.
Selle valdkonna rahvusvahelistes töödes on harva jäetud tsiteerimata artiklit, milles esmakordselt süstemaatiliselt kvan- timisastet varieerides leiti kujutise äratundmise seisukohalt kriitiline kvantimisaste ning ekspositsiooniaja paradoks.
In a more recent study, quantised images were used for forward masking the test images of faces.
Ühes uuematest töödest kasutati kvanditud kujutisi kui ennetavaid maske nägude kvantimata testkujutistele.
Random noise, unrelated faces, and the critical test faces were used, in quantised form, as masks.
Kvanditi juhuslikku müra, testnäost erinevaid nägusid ning testnägu ennast.
The differences in identification level resulting from different types of masks and different degrees of quantisation were found to indicate a higher importance of holistic configuration as compared to the spatial frequency spectra and local features.
Leiti, et erinevate maskide ja kvantimisastmete mõjul saadud äratund- mistaseme erinevused viitavad konfiguratsiooni- tunnuse suuremale osakaalule nägudetajus võrreldes ruumisageduse ja lokaalsete tunnustega.
It was found that a coarsely quantised non-test face, presented as a mask, did not disturb the initial phase of the microgenesis of the test face; moreover, in the initial phase of perceptual process, such mask may serve as a surrogate for the test face.
Leiti, et jämedakoeliselt esitatud testnäost erinev maskeeriv nägu ei häiri testnäo mikroge- neesi algust ja võib esineda testi surrogaadina tajuprotsessi alguses.
An experiment in collaboration with English colleagues showed that McGurk effect (illusory auditory perception resulting from the visually presented image being in conflict with the phonemes in the auditory stream) is present even when a coarsely quantised image of the speaker's face is presented.
Huvitav on inglise kolleegidega saadud katsetulemus, mis näitab, et jämedalt kvanditud videokujutis rääkija näost ei nullista McGurk’i efekti, kus kuuldava foneemiga konfliktis oleva viseemi mõjul tekib illusoorne kuulmistaju.
In the field of visual attention, we have studied the perceptual features enabling an effective search for target objects.
Tähelepanu-uuringutes on oluliseks probleemiks eesmärkobjektide efektiivset otsingut võimaldavate pertseptiivsete tunnuste kogum.
Research by Põder has showh that the target defined by relative position of an element can be easily found from among distracting objects when the difference in the position of the critical element defines the target as an object having a feature that is different from those of distractors, and that the target object can be selectively attended to in a rapidly presented stream of spatially overlapping objects.
Selgub, et eesmärkobjekti elemendi suhtelise asukoha põhjal on seda eesmärki fooniobjektide hulgast kerge leida siis, kui elemendi suhtelise asukoha muutus on selline, mis defineerib eesmärkob- jekti fooniobjektidest erinevaks kui erineva tunnusega objekti ning et ruumiliselt kattuvate kiiresti järjestikku esitatud objektide jadas saab eesmärkobjekti kergesti selekteerida ka tema suurustunnuse alusel.
The result that certain spatial frequency bands are more important than others in character recognition has been explained as a property of the symbols' spatial spectrum, not as a characteristic of human processing system as had been thought before.
Kui tajuobjektideks on numbersümbolid, siis võib nende tajumisel ilmnevat valikulist kitsale ruumispektri ribale hää- lestatust seletada mitte töötlussüsteemi karakteristikuna vaid sümboli enda ruumispektri eri- pärana.
Bachmann has published a theoretical comment on a discussion on substitution masking.
Teoreetiliselt on kommenteeritud asendusmaskeerimise fenomeni alal tekkinud vaidlust.
PUBLIKATIONS
PUBLIKATSIOONE
Amsterdam, Elsevier/North-Holland, Advances in Psychology 129, 173-206 (1999).
Amsterdam, Elsevier/North-Holland, Ad- vances in Psychology 129, 173-206 (1999).
Bachmann, T., Mäger, K., Sarv, M., Kahusk, N., Turner, J. Time course of spatial-attentional focusing in the case of high processing demand on the peripheral precue.
Bachmann, T., Mäger, K., Sarv, M., Kahusk, N., Turner, J. Time course of spatial-attentional fo- cusing in the case of high processing demand on the peripheral precue.
Bachmann, T., Põder, E. Change in feature space is not necessary for the flashlag effect.
Bachmann, T., Põder, E. Change in feature space is not necessary for the flash-lag effect.
FAMILY AND WELFARE
PEREKOND JA HEAOLU
Research team: Prof Dagmar Kutsar (PhD), Mare Ainsaar (MSc), Avo Trumm (MA), Anu Laas (MA), Katre Pall (MA), Kadri Koreinik (MA), Marju Selg (MA).
Rühma koosseis: prof Dagmar Kutsar (PhD), doktorandid Mare Ainsaar (MSc), Avo Trumm (MA), Anu Laas (MA), Katre Pall (MA), Kadri Koreinik (MA) ja Marju Selg (MA).
The following research topics are studied at the Family and Welfare Studies Research Unit:
Perekonna- ja heaolu-uuringute rühma uurimis- suunad on järgmised:
Psychological and economic coping of households and individuals in a transitional society: poverty and social stress.
Leibkondade ja indiviidide psühholoogiline ja majanduslik toimetulek üleminekuühiskon- nas; vaesus ja sotsiaalne stress.
Main results: method for calculation national poverty line; guidelines for poverty alleviation strategies in Estonia; model of social stress and coping.
Põhitulemused: meetod vaesuspiiri arvutamiseks; sotsiaalse stressi ja toimetuleku mudel; vaesuse vähendamise strateegiate hindamine.
Socio-political issues of a transitional country: social welfare, democratisation, social exclusion and re-integration.
Üleminekuühiskonna sotsiaalpoliitilised probleemid: sotsiaalne heaolu, demokratiseerimine, sotsiaalne tõrjutus ja reintegratsioon.
Main results: method for measuring living conditions in the Baltic States; model of social exclusion analysis; conceptual framework of social inclusion.
Põhitulemused: elutingimuste hindamise meetod Balti riikides; sotsiaalse tõrjutuse ja hõlmatuse mudel ja kontseptuaalne raamistik.
Family and comparative family policy.
Perekonnapoliitika võrdlev analüüs.
Main results: analyses on family formation, quality and stability of family relations, interpersonal perception of spouses; family policy conception for Estonia; methodological framework of comparative family policy.
Põhitulemused: perekonna tekkimise ja peresuhete kvaliteedi ja stabiilsuse analüüs; Eesti perepoliitika kontseptsioon; abikaasade interper- sonaalne taju; metodoloogiline raamistik perepoliitika võrdlevaks analüüsiks.
Childhood and childhood policies.
Lapsepõlveuuringud.
Estonian governments have responded to these trends by giving greater recognition to non-traditional living arrangements than in the other two candidate countries and the southern European countries.
Eesti valitsused on sellistele arengu- joontele reageerinud suurema tunnustuse andmisega mittetraditsioonilistele perevormidele, seda eriti Lõuna-Euroopa ja teiste kandidaat- maadega võrreldes.
On the initiative of the Family and Welfare Studies Research group, Estonia is being involved in the European Social Survey financed by the European Science Foundation.
Rühma juhtimisel osaleb Eesti algavas Euroopa Teadusfondi kureeritavas Euroopa Sotsiaaluuringu projektis.
Kabun, K. Women, work and family life in transition: the case of post-socialist Estonia.
Kabun, K. Women, work and family life in tran- sition: the case of post-socialist Estonia.
Millist perepoliitikat me vaja- me?
Millist perepoliitikat me vajame?
SOCIETAL LEVEL.
ÜHISKONNA TASAND.
ESIS has gained international recognition with extensive epidemiological studies of suicides in the republics of former Soviet Union, which explored the prevalence and trends of suicide in different socio-political, economic, and cultural conditions.
Rahvusvahelise tuntuse andsid ERSIle ulatuslikud suitsiidide epidemioloogilised uuringud endise NSV Liidu vabariikides, mis käsitlesid suitsiidide levimust ja trende spetsiifilistes gruppides erinevates sotsiaal- poliitilistes, majanduslikes ja kultuurilistes tingimustes.
The Wasse- rman-Värnik research group opened the path for studies that interpreted changes in the prevalence of suicides and other externally caused deaths in transitional societies, calling attention to a social pathology.
Wasserman-Värniku uurimisgrupp avas tee uuringutele, mis interpreteerisid muutusi suitsiidide ja ka teiste välispõhjustest tingitud surmade sagedustes üleminekuühiskon- dades, tuues välja sotsiaalse patoloogia.
The first studies on that topic are published in six articles in a volume of Acta Psychiatrica Scandinavica Supplementum, and in Airi Värnik's doctoral dissertation.
Esmased sellealased tööd on publitseeritud Acta Psychiatrica Scandinavica Supplementumi kuues artiklis.
The studies are continuing in collaboration with the Swedish colleagues.
Koostöös Rootsi kolleegidega on käimas jätkuuuringud.
INDIVIDUAL LEVEL.
INDIVIIDI TASAND.
The laborious method of psychological autopsy was used to reconstruct the details of life and death of the persons having committed suicide in 1989 and 1999 (504 cases).
Eestis esmakordselt rakendatud töömahuka psühholoogilise autopsia meetodil on taastatud aastatel 1989 ja 1999 suitsiidi sooritanute elu ja surma üksikasjad ning kirjeldatud suitsiidisurma leina eripära (kokku 504 juhtumit).