natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the Latvian Institute of Organic Synthesis he has been primarily involved with development of polarographic techniques of analysis for identifying organic compounds.
Orgaanilise Sünteesi Instituudis on tema põhiline teadusteema olnud orgaaniliste ainete määramisel rakendatavate pola- rograafilise analüüsi tehnikate väljatöötamine.
He has likewise made a notable contribution to creating of new original medicines (Furagin, Solafur, Methin- dione, etc.).
Ta on andnud ka tugeva panuse uute originaalravimite (Furagin, Solafur, Methindione jne) loomisesse.
He has examined the history of the Baltic States, focusing on the history of Riga, the formation of scientific relations and establishment of research centres in the three Baltic republics, etc.
Ta on süvitsi uurinud veel Baltimaade ja eraldi Riia linna ajalugu, teadussidemete kujunemist ja teaduskeskuste loomist kolmes Balti vabariigis, läti diasporaa moodustumist välismaal jpm.
His publications comprise 7 monographs and over 300 scientific articles on electrical chemistry, and 20 monographs and over 250 scientific articles on history of science.
Tema sulest on ilmunud 7 monograafiat ja üle 300 teadusartikli elektrokeemia alal ning 20 monograafiat ja üle 250 teadusartikli teadusloo alal.
He has successively been Vice-President (1992-1998), President (1998- 2004) and Chair of the Senate (since 2004) of the Academy.
Ta on olnud akadeemia asepresident (1992– 1998), president (1998–2004) ja senati esimees (alates 2004).
On proposal of the Estonian Academy of Sciences, the President of the Republic of Estonia honoured him with the Order of the Cross of Terra Mariana, 3rd Class in 2004.
Eesti Teaduste Akadeemia ettepanekul autasustas Vabariigi President teda 2004. aastal Maarjamaa Risti III klassi teenetemärgiga.
Vladimir Hizhnyakov
Akadeemik Vladimir Hižnjakov
Vladimir Hizhnyakov was born on May 25, 1938 in Russia, in the Rostov Region to a family of intellectuals descending from the native Don and Kuban Cossacks.
Vladimir Hižnjakov on sündinud 25. mail 1938. aastal Venemaal Rostovi oblastis põlistest Doni ja Kubani kasakatest põlvnevas haritlaste perekonnas.
After the Second World War his family moved to Estonia.
Pärast II maailmasõja lõppu asus perekond elama Eestisse.
V.Hizhnyakov proceeded to study at the University of Tartu, in the Faculty of Mathematics and Natural Sciences and graduated cum laude it in 1960, majoring in theoretical physics.
Ta asus õppima Tartu Ülikooli matemaatika- loodusteaduskonda ja lõpetas 1960. a cum laude teoreetilise füüsika erialal.
His Doctoral thesis on the theory of resonance secondary radiation was defended at the same university in 1972.
1972. aastal kaitses ta samas doktoriväitekirja resonantse sekundaarkiirguse teemal.
Vladimir Hizhnyakov was elected Member of the Estonian Academy of Sciences in 1977.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Vladimir Hižnjakov 1977. aastal.
In 1963 Vladimir Hizhnyakov proceeded to work at the Institute of Physics and Astronomy of the Estonian Academy of Sciences (present-day Institute of Physics), where he has worked ever since holding the positions of Junior Researcher, Senior Researcher, Chief Researcher and Head of Laboratory.
1963. aastal asus Vladimir Hižnjakov tööle Eesti TA Füüsika ja Astronoomia Instituudis (nüüd Füüsika Instituudis) ning on seal nooremteaduri, vanemteaduri, peateaduri ja laboratooriumi juhataja ametikohtadel töötanud tänaseni.
In 1973 he went for a longer period on a scientific mission to the University of California, in 1977 to the Institute of Physics of Solids in Tokyo, and in 1983 to the University of Arizona.
1973. aastal viibis ta pikemal väliskomandeeringul California Ülikoolis, 1977 Tokyo Tahkisefüüsika Instituudis ning 1983 Arizona Ülikoolis.
In 1987 Vladimir Hizhnyakov became Chief Researcher at the Institute of Physics and established collaborative relationships with researchers of universities in Stuttgart, Bonn, Ulm and Zürich, taking high temperature superconductivity as their main topic.
1987. aastal sai Vladimir Hižnjakovist Füüsika Instituudi peateadur ning algas koostöö Stuttgarti, Bonni, Ulmi ja Zürichi Ülikoolide teadlastega, kus põhiteemaks kõrgtemperatuurne ülijuhtivus.
As a result of cooperation, scores of publications were released, incl. also jointly with a Nobel Prize Laureate K.A.Müller, who discovered high temperature superconductivity.
Selle koostöö tulemusena avaldati mitukümmend publikatsiooni, sh ka koos kõrgtemperatuurse ülijuhtivuse avastaja, Nobeli preemia laureaadi K. A. Mülleriga.
In 1976 Vladimir bicycling started his lecturer career at the University of Tartu, where he has delivered main courses like electrodynamics and quantum mechanics and special courses on radiation quantum theory, non-linear optics and Green functions.
1976. aastal algas Vladimir Hižnjakovi õppejõutöö Tartu Ülikoolis, kus ta on lugenud nii põhikursusi, nagu elektrodünaamika ja kvantmehhaanika kui ka erikursusi kiirguse kvantteooriast, mittelineaarsest optikast ja Greeni funktsioonidest.
In 1982 he was awarded Professorship and worked in 1993-2003 as Professor of Theoretical Physics at the University of Tartu.
1982 sai ta professori kutse ning töötas aastatel 19932003 TÜ teoreetilise füüsika professorina.
He is the author of over 300 research publications; 11 Doctoral theses and 3 Master’s theses have been defended under his supervision.
Ta on avaldanud üle 300 teaduspublikatsiooni ning tema juhendamisel on kaitstud 11 doktori- ja 3 magistriväitekirja.
Professor Hizhnyakov has worked for five decades in the field of theoretical physics.
Vladimir Hižnjakov on viis aastakümmet töötanud teoreetilise füüsika alal.
Besides making an outstanding contribution to high temperature superconductivity he has studied optical properties of solids and spectrography, theory of impurity centres of crystal, hot luminescence, non-linear optics, and quantum optics.
Peale esiletõstmist vääriva panuse kõrgtemperatuurilise ülijuhtivuse vallas, on ta uurinud tahkiste optilisi omadusi ja spektrograafiat, kristalli lisanditsentrite teooriat, kuuma luminestsentsi, mittelineaarset optikat ja kvantoptikat.
Agu Laisk
Akadeemik Agu Laisk
Agu Laisk was born on May 3, 1938 at Tartu.
Agu Laisk on sündinud 3. mail 1938. aastal Tartus.
His early interest in exact sciences and modern subjects deepened, when he studied at Hugo Treffner Gymnasium, which he graduated from in 1956.
Varajane huvi täppis- ja reaalteaduste vastu süvenes õppides Hugo Treffneri Gümnaasiumis, mille ta lõpetas 1956. aastal.
He enrolled at the University of Tartu, Department of Physics and graduated in 1961, holding a diploma of physicist/teacher of physics.
Seejärel astus ta Tartu Ülikooli füüsikaosakonda ja lõpetas selle 1961. aastal füüsik/füüsika õpetaja diplomiga.
The Candidate of Science degree in Physics and Mathematics was awarded to Agu Laisk in 1965 for his dissertation “Propagation of Solar Radiation in Plant Canopy in Relation to Photosynthetic Production”.
Füüsika- matemaatikateaduste kandidaadi kraad omistati Agu Laisale 1965. aastal töö eest “Päikesekiirguse levi taimkattes seoses fotosünteetilise produktsiooniga”.
His Doctoral thesis was defended on the topic “Kinetics of Leaf Photosynthesis and Photo-breathing” in 1975 at the Timiryazev Institute of Plant Physiology of the USSR Academy of Sciences.
Selle töö käigus sai senisest füüsikust bioloog ja doktoriväitekirja teemal “Lehe fotosünteesi ja fotohingamise kineetika” kaitses Agu Laisk 1975. aastal Timirjazevi nimelise NSVL TA Taimefüsioloogia Instituudi juures.
Since 1992 he has been employed with the Institute of Molecular and Cell Biology at the University of Tartu, where he became Professor and Head of the Department of Plant Physiology.
Aastast 1992 töötab ta Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudis, kus temast sai korraline professor ja taimefüsioloogia õppetooli juhataja.
From 2002 to 2005 he was working at the University of Tartu as a Research Professor of the Estonian Academy of Sciences.
Ajavahemikul 20022005 oli ta Eesti TA uurija-professor Tartu Ülikooli juures.
Presently, he is Senior Researcher of Plant Physiology and Professor Emeritus of the University of Tartu.
Käesoleval ajal on ta taimefüsioloogia vanemteadur ja Tartu Ülikooli emeriitprofessor.
In 1994, Agu Laisk was elected a Member of the Estonian Academy of Sciences.
Eesti Teaduste Akadeemia akadeemikuks valiti Agu Laisk 1994. aastal.
For nearly half a century, Agu Laisk has studied radiation conditions of the plant canopy, photosynthesis and breathing of plants and has worked in the domain of mathematical modelling of photosynthesis.
Ligi viis aastakümmet on Agu Laisk uurinud taimkatte kiirgusrežiimi, taimede fotosünteesi ja hingamist ning töötanud fotosünteesi matemaatilise modelleerimise valdkonnas.
Underlying his success has been, upon opinion of the Member of Academy, the well-oiled work of his team and the unique apparatus building basis, which has been elaborated at his laboratory.
Oma edu aluseks peab akadeemik ise ladusalt töötavat meeskonda ning unikaalset aparaadiehituslikku baasi, mis tema laboratooriumis on välja töötatud.
It enables quickly change the conditions on plant leaf and at the same time measure the optic and gas exchange indicators characteristic for photosynthesis.
See võimaldab kiiresti muuta tingimusi taime- lehel ning samal ajal mõõta fotosünteesi iseloomustavaid optilisi ja gaasivahetuse näitajaid.
Twice the work of Agu Laisk has been awarded the National Science Prize (1985 and 1999).
Kahel korral on Agu Laisa tööd tunnustatud riikliku teaduspreemiaga (1985 ja 1999).
In the days at the University at Tartu, Member of Academy Laisk had two equally favourite hobbies – volleyball and saxophone.
Ülikoolipäevil Tartus oli akadeemik Laisal kaks võrdset meelishobi – võrkpall ja saksofon.
The first of them has faded into the past however the jazz music and saxophone have stayed.
Esimene neist on jäänud minevikku, kuid džässmuusika ja sakso- fon on jäänud tänaseni.
His high level performance in composition of the Senior Big Band is enjoyable.
Tema kõrgetasemelist esinemist võib nautida Senior Big Bandi koosseisus.
He also likes relaxing by reading detective stories, finding them somewhat similar with research work.
Samuti armastab ta lõõgastuda kriminaalromaane lugedes, leides neis sarnasust teadustööga.
Hando Runnel
Akadeemik Hando Runnel
Hando Runnel was born on November 24, 1938 in Järva County, Võhmuta parish, Liutsalu village to a family descending from Võrumaa.
Hando Runnel on sündinud 24. novembril 1938. aastal Järvamaal Võhmuta vallas Liutsalu külas Võrumaalt pärit vanemate peres.
In 1957-1962 he studied agronomy at the Estonian Agricultural University.
Keskkoolis ja Paide Keskkoolis ning aastatel 19571962 õppis Eesti Põllumajanduse Akadeemias agronoomiat.
The lyrics and poems written by Hando Runnel in the 1950ies appeared in print for the first time in 1963 in the magazine Looming.
Hando Runneli 1950ndatel aastatel kirjutatud luuletused ilmusid esmakordselt trükituna 1963. aastal ajakirjas Looming.
In 1966- 1971 he worked in the editorial board of the literary magazine Looming and after that he has been a freelance writer in Tartu.
Aastatel 19661971 töötas ta ajakirja Looming toimetuses ja on seejärel olnud vabakutseline kirjanik Tartus.
Hando Runnel was a member of the Estonian Congress and Constitutional Assembly.
Hando Runnel oli Eesti Kongressi ja Põhiseaduse Assamblee liige.
In 1992 he established the Ilmamaa Publishers, is currently Chairman of the Supervisory Board and Editor-in-Chief of the series “Eesti mõttelugu” (History of Thought in Estonia).
Aastal 1992 asutas ta kirjastuse Ilmamaa ning on selle nõukogu esimees ja sarja “Eesti mõttelugu” peatoimetaja.
In 1992-1993 he was the first Professor of Free Arts at the University of Tartu.
19921993 oli ta esimene Tartu Ülikooli vabade kunstide professor.
Divorced, daughter and son.
Abielus, poeg.
Cohabitant, three sons and daughter.
Abielus, poeg ja kolm tütart.
Widower, two sons and daughter.
Lesk, poeg ja tütar.
Married, two sons.
Abielus, kolm poega.
HOME ADDRESS Palu tee
KODUNE AADRESS Kuu
Married, three children.
Abielus, poeg ja tütar.
Married, daughter and son.
Abielus, kolm tütart.
Married, son and two daughters.
Abielus, kaks poega ja kaks tütart.
Widower, son.
Abielus, kaks poega.
Married, three sons.
Vabaabielus, poeg ja tütar.
Tallinn University of Technology 1951.
Lõpetanud Tartu Ülikooli 1951.
Married, son and three daughters.
Vabaabielus, poeg ja kolm tütart.
Married, four daughters.
Abielus, poeg ja kaks tütart.
Married, three sons.
Lesk, kaks poega ja tütar.
Married, son and daughter.
Abielus, poeg ja kaks tütart.
Married, two sons and daughter.
Abielus, kolm tütart.
Married, two sons.
Abielus, kaks tütart.
Married, son.
Abielus, poeg
Appendix 1‌
Lisa 1
ACADEMY IN BRIEF
AKADEEMIST
How have 75 years passed in the Estonian Academy of Sciences?
Kuidas on möödunud 75 aastat Eesti Teaduste Akadeemias?
On 28 January 1938 the State Protector Konstantin Päts signed a laconic decision, saying “Due to urgent national necessity I shall enforce and proclaim as a decree the Estonian Academy of Sciences Act.”
Riigihoidja Konstantin Päts allkirjastas 28. jaanuaril 1938.a napisõnalise otsuse: “Edasilükkamatu riikliku vajaduse tõttu panen maksma ja kuulutan dekreedina välja Eesti Teaduste Akadeemia seaduse”.
It is worthwhile to have a look at the Act itself, contemplating as the task of the Academy promotion of general science and in particular the science concerning Estonia, basing in the first place on issues arising of the needs of actual life.
Tasub vaadata ka seadust ennast, kus nähakse Akadeemia ülesandena üldise ja eriti Eestit käsitleva teaduse edendamist, lähtudes eeskätt tegeliku elu vajadustest välja kasvanud küsimustest.
Further it is said in the Act: the Academy shall fulfil its tasks directly or through its membership, sections and scientific societies and institutes attached to the Academy.
Ja edasi on öeldud ‒ oma ülesandeid täidab Akadeemia otseselt või oma liikmeskonna, sektsioonide ja Akadeemia juures olevate teaduslike ühingute ja asutuste kaudu.
The first 12 members were nominated by the State Protector on 13 April 1938, Karl Schlossmann was nominated President of the Academy, the first Assembly of the Academy was held on April 20 of that year, and 22 October witnessed the ceremonial opening of the Academy.
Esimesed 12 liiget nimetas Riigihoidja 13. aprillil 1938. a ning nimetas Karl Schlossmanni Akadeemia presidendiks, esimene Akadeemia täiskogu toimus sama aasta 20. aprillil ja 22. oktoobril toimus Akadeemia pidulik avamine.
Besides other activities, in 1939 the Academy had time to elect another member, namely Teodor Lippmaa and to adopt a decision to establish the Estonian Institute for Research of Dialects.
Akadeemia jõudis 1939. a teiste tegemiste kõrval valida järgmise liikme, kelleks sai Teodor Lippmaa ja vastu võtta otsuse asutada Eesti Murdeuurimise Instituut.
Deplorably the President of the Republic had to suspend the work of the Academy as from 20 July 1940, under coercion of the Soviet Union.
Kahjuks pidi Vabariigi President N.Liidu survel 20. juulist 1940. a Akadeemia töö katkestama.
After the 2nd World War the authorities adopted a decision (28 June, 1945) to restore the Estonian Academy of Sciences, forming it in the ESSR style.
Pärast II Maailmasõda võtsid võimud vastu otsuse (28. juuni, 1945. a) taastada Eesti Teaduste Akadeemia, kujundades selle ENSV stiilis.
Since 1989 the Academy has again born the original name ‒ the Estonian Academy of Sciences.
Alates 1989. a kannab Akadeemia jälle algset nime ‒ Eesti Teaduste Akadeemia.
This was the course of events in Estonia.
Niipalju siis asjade algusest Eestis.
Over the times their functions have changed, however the advisory capacity of Academies has always been in the forefront.
Aegade jooksul on funktsioonid muutunud, kuid alati on esiplaanil olnud akadeemiate nõuandev roll.
Academies may have research institutes (contrary to the wide-spread opinion, several West-European Academies have also such structure), as a rule they have many commissions for solving concrete problems, and their participation in formation of science policy is significant.
Akadeemiatel võivad olla uurimisinstituudid (erinevalt üldlevinud arvamusest on taolise struktuuriga ka mitmed Lääne-Euroopa akadeemiad), neil on reeglina palju komisjone konkreetsete probleemide lahendamiseks ja nende osalus teaduspoliitika kujundamisel on oluline.
In greater detail see J.Engelbrecht, Academies in time and space, Akadeemia, 2008,10, 2116-2130.
Pikemalt sellest vt J. Engelbrecht, Akadeemiad ajas ja ruumis, Akadeemia, 2008,10, 2116-2130.
During the past 75 years a lot of water has flown to the sea, although for a long time the water flow was stemmed by dams, called iron curtain.
Möödunud 75 aasta jooksul on palju vett merre voolanud, kuigi hulk aega oli vee voolu takistatud tammidega, mida raudseks eesriideks kutsuti.
Lennart Meri queried rhetorically in his address by the 60th anniversary of the Academy, what the efficiency of science was.
Lennart Meri küsis oma tervituses Akadeemia 60. aastapäevaks, mis on teaduse efektiivsus.
As it is, its efficiency amounts to novel results and impact on society, however appraisal is far from being easy and forecasting is difficult.
Eks ole selleks ju uued tulemused ja mõju ühiskonnale, kuid hindamine pole sugugi lihtne ja ennustamine raske.
Sometimes you will need perspicacity like Michael Faraday had, announcing that the phenomenon of concerted effect of electricity and magnetism could be taxed sometimes in the future.
Teinekord on vaja läbinägelik- kust nagu Michael Faradayl, kes teatas, et nähtust elektri ja magnetism koostoimest saab kunagi maksustada.
The Members of the first composition of the Academy too used their best endeavours to advance on the path of knowledge.
Juba Akadeemia esimese koosseisu akadeemikud tegid oma parima, et teadmiste teel edasi minna.
Regardless of the ideological duress in the second half of the past century, science made headway.
Hoolimata ideoloogilisest survest möödunud sajandi teisel poolel arenes teadus ikka edasi.
A major part of steps in research of that time were made in Institutes of the Academy.
Suur osa tolle aja teadussammudest astuti Akadeemia instituutides.
Today some of them are independent like the Tartu Observatory, the Institute of the Estonia Language, the Estonian Literary Museum and the Estonian Biocentre, others being integrated with the Universities.
Tänasel päeval on mõned neist iseseisvad nagu Tartu Observatoorium, Eesti Keele Instituut, Eesti Kirjandusmuuseum ja Eesti Biokeskus, teised aga integreeritud ülikoolidega.
I dare say that neither the new directions like molecular biology and computer science nor the traditional researches like the Estonian language or the astronomy of long history would presently be on such a high level, if efficient work had not been carried out at Institutes of the Academy even under coercion.
Võib julgelt öelda, et ei uued suunad nagu molekulaarbioloogia ja arvutiteadus ega ka traditsioonilised uuringud nagu eesti keel või pika ajalooga astronoomia poleks täna sellel tasemel, kui isegi surutiste all poleks Akadeemia instituutides tõhusat tööd tehtud.
Presently the Academy has only one research institution – the Under and Tug- lase Literature Centre, however there are association agreements with 8 research institutions and 17 scientific societies.
Praegu on Akadeemial vaid üks teadusasutus – Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, kuid assotsiatsioonilepingud on 8 teadusasutuse ja 17 teadusseltsiga.
One of the outcomes of potential of the Academy is the activity of commissions and councils with their recommendations and proposals.
Akadeemia potentsiaali üheks väljundiks on komisjonide ja nõukogude tegevus oma soovituste ja ettepanekutega.
Of especial importance are advisory activities directed at the society by the Energy Council, the Committee on Marine Sciences and the Committee on Nature Conservation, recently starting as new committees have been the Standing Committee on Medical Science and Health Strategy and the Standing Committee on Cyber Security.
Eriti olulised on energeetikanõukogu, mereteaduse komisjoni ja looduskaitse komisjoni ühiskonnale suunatud nõustav tegevus, uute komisjonidena alustasid hiljuti arstiteaduse ja tervishoiu strateegia alaline komisjon ning küberkaitse komisjon.
The Academy is engaged in many international organisations and has cooperation agreements with several other Academies.
Akadeemia lööb kaasa paljudes rahvusvahelistes organisatsioonides ja omab koostöölepinguid mitmete teiste akadeemiatega.
The Academy publishes nine internationally reviewed research journals.
Akadeemia kirjastab üheksat rahvusvaheliselt refereeritavat teadusajakirja.
On the one hand, many achievements in research could be referred to, on the other hand however the voice of Members of Academy and scientific thinking are also heard in many advisory commissions and panels so very much necessary to the state of Estonia.
Ühelt poolt võiks üles lugeda palju teadustulemusi, kuid teiselt poolt on akadeemikute hääl ja teadusmõte kõlamas ka paljudes Eesti riigile nii vajalikes nõuandvates komisjonides ja töörühmades.
Member of Academy is not just a scientist of renown, but also a citizen understanding the problems of society, contributing his or her knowledge and analytical capacity to support the general growth of knowledge.
Akadeemik pole vaid kõrge renomeega teadlane, vaid ka ühiskonna probleeme mõistev kodanik, kes annab oma teadmised ja analüüsivõime üldise teadmiste kasvu toetamiseks.
(whose membership fees in 2013 were covered by the Estonian Academy of Sciences from a specific allocation of the Ministry of Education and Research)
(kelle liikmemaksud 2013. a tasus Eesti Teaduste Akadeemia Haridus- ja Teadusministeeriumi sihteraldise arvelt)
Estonian National Committee for Geology (contact Dimitri Kaljo, dimitri.kaljo@ttu.ee)
Eesti Geoloogia Rahvuskomitee (kontaktisik: Dimitri Kaljo, dimitri.kaljo@ttu.ee)
Estonian Polar Research Committee (contact Rein Vaikmäe, rein.vaikmae@ttu.ee)
Eesti Polaaruuringute Komisjon (kontaktisik: Rein Vaikmäe, rein.vaikmae@ttu.ee)
Estonian National Committee on Astronomy (contact Laurits Leedjärv, laurits.leedjarv@to.ee)
Eesti Rahvuslik Astronoomia Komitee (kontaktisik: Laurits Leedjärv, laurits.leedjarv@to.ee)
European Federation of Academies of Sciences and Humanities ALLEA
Euroopa teaduste akadeemiate ühendus ALLEA (European Federation of Academies of Sciences and Humanities ALLEA)
International Union of History and Philosophy of Science, Division of Logic, Methodology and Philosophy of Science, IUHPS/DLMPS
Rahvusvahelise Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Ühenduse Loogika, Metodoloogia ja Teadusfilosoofia Osakond (International Union of History and Philosophy of Science, Division of Logic, Methodology and Philosophy of Science, IUHPS/DLMPS)
Academy of Sciences of the republic of Tajikistan (04.06.2012)
Tadžiki Vabariigi Teaduste Akadeemia (04.06.2012)
Tajik State national University (04.06.2012)
Tadžiki Riiklik Ülikool (04.06.2012)
Margus Lopp (editor-in-chief) Galina Varlamova
Margus Lopp (vastutav toimetaja), Galina Varlamova
Membership of the Academy .
Akadeemia liikmeskond .
Members of the Academy .
Personaalia .
Under and Tuglas Literature Centre of the Estonian Academy of Sciences .
Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus .
Institute for Advanced Study at the Estonian Academy of Sciences .
Eesti Teaduste Akadeemia Süvauuringute Instituut .
Financial Activities .
Finantstegevus .
Appendix 2 Cooperation Agreements with Partner Organisations .
Lisa 2 Eesti Teaduste Akadeemia koostöölepingud partnerorganisatsioonidega .
The Estonian science and the Academy of Sciences have experienced hard times and bearable times.
Eesti teadus ja Teaduste Akadeemia on läbi elanud nii raskeid kui ka vähem raskeid aastaid.
During about the quarter of the century that has elapsed after regaining independence, our scientific landscape has changed radically.
Ligi veerand sajandi jooksul, mis on möödunud taasiseseisvumisest, on meie teadusmaastik radikaalselt muutunud.
The lion’s share of research work is integrated with providing university education.
Lõviosa teadustööst on lõimitud kõrghariduse andmisega.