natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These two themes are tightly linked with mutual ties to bio-productivity, and because both utilise spatially organised data sets and analytical tools, their applications usually encompass important spatial dimensions.
Neid suundi ühendab mõlema fundamentaalne seotus ökosüsteemi produktiivsuse- ga ning samuti andmete, analüüsi ja rakenduslike aspektide ruumiline vaatlemine.
Local expertise in the fields of carbon and mineral cycling in ecosystems and bio-diversity is anecessity because Estonia has signed several relevant international agreements (e.g., Rio convention, Kyoto protocol) and sustainable development is keystone to the developmental strategy enforced by Estonian legislation.
Nii aineringe kui loodusliku mitmekesisuse alane kompetents Eestis on hädatarvilik, kuna Eesti on ühinenud terve rea rahvusvaheliste lepetega (Rio konventsioon, Kyoto protokoll jne) ning säästev areng on seadusega kuulutatud Eesti arengu aluseks.
Fulfilment of these agreements and strategic goals is possible only with the assurance of local expertise and qualifications.
Nende lepete ja strateegiliste eesmärkide täitmine on ainuvõimalik, toetudes omamaisele kvalifitseeritud teadmisele.
The centre is supported by leading Estonian scientists in these fields.
Ökoloogia keskus ühendab Eesti parimaid aktiivseid tippteadlasi antud alal.
The mission of the centre is to develop applications that support sustainable development and nature conservation in Estonia.
Keskus näeb oma missioonina rakenduste väljatöötamist, mis toetaksid Eesti jätkusuutlikku arengut ning loodus- hoidu.
To achieve the primary strategic goals of Estonian R&D the most crucial development of the centre would entail an improvement in standards and in international scientific competitiveness, and an improved infrastructure for a modern scientific environment.
Keskuse arendamisel peetakse silmas, et Eesti teadus- ja arendustegevuse strateegiliste eesmärkide saavutamiseks on esmajoones vaja parandada fundamentaalteaduste taset ja rahvusvahelist konkurentsivõimet ning arendada välja kaasaegne teaduskeskkonna infrastruktuur.
Conservation of endangered plant and animal species and restoration of extinct populations.
Ohustatud liikide kaitsemeetmete ja lokaalselt hävinud taime- ja loomapopulatsioonide taastamise metoodika väljatöötamine.
Elaboration of the optimal management regime for diverse semi-natural grasslands and methods of restoration of overgrown grassland communities.
Bioloogiliselt mitmekesiste rohumaakoos- luste optimaalsete loodussäästlike majan- damisviiside ja hävinud koosluste rekonstrueerimise võtete väljatöötamine.
General topic of the research is related to scaling leaf level photosynthetic properties to canopy level production.
Rühma peamine uurimissuund on seotud lehe tasemel fotosünteesi skaleerimisega terve lehestiku produktsiooniks.
The research involves studies in photosynthesis acclimation within canopies, canopy growth, relationships between water and carbon exchange at the leaf and canopy levels.
Töö raames uuritakse fotosünteesiprotsessi kohanemist lehestikus, lehestiku kasvu, seoseid lehe ja lehestiku tasemel süsiniku ja veevahetuse vahel.
The main aim is to understand environmental and plant level limitations that constrain total photosynthetic productivity.
Peamiseks eesmärgiks on aru saada, millised keskkonna ja taime sisemised piirangud määravad kogu koosluse produktsiooni.
Recently, a study on carbon storage pools in Estonian natural and semi-natural communities was launched.
Hiljuti alustati Eesti looduslike ja poollooduslike taimekoosluste süsinikuvarude suuruse ja kujunemise uuringuid.
Plasticity of the photosynthetic apparatus (e.g. the possible range of acclimation) is in shade-tolerant species, characteristic for a stable developed community, wider than in light-demanding early-successional species.
Fotosünteesiaparaadi plastilisus (e kohanemise võimalikud piirid) on suurem varjutaluvatel liikidel, kes on iseloomulikud arenenud kooslustes, võrrelduna suktsessiooni algstaadiumis domineerivate valgusnõudlike liikidega.
About half of leaf hydraulic resistance is regulated by light availability, leaf water status and abscisic acid content through rapid physiological reactions whereas the stable part of leaf hydraulic resistance is correlated with anatomical parameters of both leaf apoplast and symplast, revealing that this part of hydraulic resistance is a consequence of long-term acclimation to prevailing environmental conditions.
Umbes pool lehe hüdraulilisest takistusest on reguleeritud valgustingimustest, vee seisundist ning ABA kontsentratsioonist sõltuvate kiirete füsioloogiliste mehhanismide poolt, samas kui ülejäänud varieeruvus on eelkõige seotud nii apo- kui süm- plasti anatoomilise ehitusega näidates, et see osa hüdraulilisest juhtivusest on eelkõige seotud keskkonnatingimuste pikaajaliste keskmiste väärtustega.
We are involved in EC Framework projects VULCAN and EUROFACE where global climate change impact on European ecosystems are studied (O.
Rakendusökoloogia rühm on praegu seotud Euroopa Raamprogrammi projektidega VULCAN ja EUROFACE, mille raames uuritakse globaalsete kliimamuutuste mõju Euroopa ökosüsteemidele.
The laboratory is equipped for basic sample manipulations (drying, weighing, cutting etc.) and for some simple chemical analyses (e.g. chlorophyll).
Uurimisvahenditest on olemas laboratoorium proovide ettevalmistamiseks (kuivatamine, kaalumine, lõikamine jne) ning lihtsamateks keemilisteks analüüsideks (näit klorofüll).
More complicated chemical analyses are usually ordered from bigger specialised laboratories.
Enamik keemilisi analüüse tellitakse spetsialiseeritud laboratooriumidest.
The equipment consists a self-designed gas-exchange system where leaf CO2, H2O, O3, light and temperature environment are controlled and gas exchange can be measured with LI-COR 6262 analyser.
See sisaldab kohapeal valmistatud LI-COR 6262 analüsaatoril baseeruvat gaasivahetuse mõõtmise süsteemi, kus on võimalik kontrollida ja mõõta CO2, H2O, O3, valgus- ja temperatuurikeskkonda.
This laboratory is also equipped with pressure-bomb system to study hydraulic conductivity and plant water status.
See labor on varustatud ka rõhu-pomm süsteemiga, mis võimaldab uurida taimede hüdraulilist juhtivust ning veeseisundit.
Hemispherical imaging system WinScan based on Nikon digital camera and software provided by Regent Instruments (Canada) is used for measurements of gap fraction and structure of leaf canopies.
Lehestiku struktuuri ja kiir- gusrežiimi uurimiseks kasutatakse hemisfäärse kujutise analüüsisüsteemi WinScan (Regent Instruments, Kanada) koos Nikoni digitaalse kaameraga.
Set of PAR, temperature and humidity sensors as well as R:FR sensors (Sky Instruments, UK) in conjunction with Delta-T DL2 data-loggers is used for monitoring of microclimate within canopies.
Lehestiku mikrokliima uurimiseks kasutatakse mitmeid temperatuuri, niiskuse ja kiirguse sensoreid (Sky Instruments, UK) koos andmekogumissüsteemidega DL2 (Delta-T, UK).
Currently, two canopy access towers are installed in Järvselja study area.
Lehestikule juurdepääsuks on Järvseljal installeeritud kaks juurdepääsutorni.
Kull, O. Acclimation of photosynthesis in canopies: models and limitations.
Kull, O. Acclimation of photosynthesis in cano- pies: models and limitations.
Kull, O., Tulva, I. Shoot structure and growth along a vertical profile within a Populus-Tilia canopy.
Kull, O., Tulva, I. Shoot structure and growth along a vertical profile within a Populus-Tilia ca- nopy.
Kull, O., Tulva, I., Vapaavuori, E. Influence of elevated CO2 and O3 on Betula pendula Roth crown structure.
Kull, O., Tulva, I., Vapaavuori, E. Influence of ele-vated CO2 and O3 on Betula pendula Roth crown structure.
Noormets, A., Sõber, A., Pell, E. J., Dickson, R. E., Podila, G. K., Sõber, J., Isebrands, J. G., Karnosky, D. F. Stomatal and nonstomatal limitation to photosynthesis in two trembling aspen clones exposed to elevated CO2 and/or O3.
Noormets, A., Sõber, A., Pell, E. J., Dickson, R. E., Podila, G. K., Sõber, J., Isebrands, J. G., Karnosky, D. F. Stomatal and nonstomatal limitation to photosynthesis in two tremb-ling aspen clones exposed to elevated CO2 and/or O3.
There is a significant natural variation in plant diversity, e.g. diversity of arctic tundra and tropical rain forest differ several times.
Bioloogiline mitmekesisus varieerub looduses märgatavalt, näiteks troopilise vihmametsa ja arktilise tundra mitmekesisus erineb kordades.
In Estonia, for example, plant diversity in calcareous forest communities exceeds several times plant diversity in dry boreal forests on acidic soils.
Eesti piires moodustavad tugeva kontrasti näiteks lubjari- kastel muldadel levivad loometsad ja happelistel muldadel levivad nõmmemetsad.
In addition, biodiversity is influenced by various activities of the man.
Lisaks looduslikule variatsioonile on ökosüsteemide mitmekesisuse oluliseks mõjutajaks inimene.
Continuing local and global extinction of species due to anthropogenic pressure was one reason why the so-called Rio convention about the protection of biodiversity was signed in 1992 on the level of governments.
Liikide jätkuv kadumine ökosüsteemidest on põhjuseks, et valitsuste tasemel allkirjastati 1992. aastal nn Rio konventsioon bioloogilise mitmekesisuse kaitseks.
In the group of plant ecology, we have elaborated a general theory (so-called species pool theory), explaining the mechanisms behind diversity patterns.
TÜ taimeökoloogia töörühmas on välja töötatud liigirikkuse mehhanisme seletav nn liigifondi teooria.
It is a synthetic theory, which takes into account processes on different scales (local biotic interactions, dispersal across landscapes, biogeographic history, evolution) and explains the actual level of biodiversity through the balance among different processes.
Tegu on sünteetilise teooriaga, mis seletab liigirikkuse kujunemist erinevates skaala- des toimivate protsesside suhtelise tasakaalu kaudu.
The fate of any particular diaspore, however, is determined by the coincidence of several random factors like local weather conditions, biotic interactions and disturbances.
Seemnete liikumine ruumis sõltub paljuski ökosüsteemi ümbritsevate maastike iseloomust, iga konkreetse seemne saatuse määrab aga paljude juhuslike faktorite, nagu ilm, lokaalsed interaktsioonid ja häiringud, kokkulangemine.
Another significant research topic of the group has been study of the role of microbial organisms in generating patterns of plant diversity.
Teiseks oluliseks teemaks töörühma teadustöös on olnud selgitada mikroobsete organismide rolli taimekoosluste mitmekesisuse mõjutajatena.
In particular, we have focussed on relatively poorly known but functionally important group of organisms – arbuscular mycorrhizal (AM) fungi.
Tähelepanu on pööratud seni veel halvasti tuntud, aga ökoloogiliselt ülitähtsale rühmale – arbuskulaar-mükoriissetele seentele.
Those invisible organisms live in plant roots and support plants with mineral nutrients and water, while receiving carbohydrates from the plant.
Need silmale nähtamatud organismid elavad taimejuur- tes ning varustavad taime mineraaltoitainete ja veega, saades vastu süsivesikuid.
Our recent activities are related to the study of the species composition of AM fungal communities in plant roots, since different fungal species may have a totally different effect – positive, neutral or negative – on the plant.
Käesolevalt pöörame tähelepanu sellele, milline on mükoriisse seene- koosluse liigiline koosseis taimejuures, sest erinevate seeneliikide mõju taimedele võib olla nii positiivne, neutraalne kui ka negatiivne.
AM fungal species in plant roots cannot be recognized on the basis of morphology and the only possible approach is to study the fungal DNA.
Seene- koosluse uurimiseks on vajalik molekulaarsete meetodite kasutamine, sest liikide korrektne äratundmine on võimalik vaid DNA järjestuse määramise alusel.
Since the majority of AM fungal studies have been conducted either with cultivated plants, or in agricultural ecosystems, our focus has been on natural ecosystems, which are still much more common in Estonia than in the rest of Europe.
Kuna valdav osa arbusku- laar-mükoriissete seente uuringutest on tehtud kas kultuurtaimedega või põllumajanduslikes ökosüsteemides, on meie uuringute fookuses eelkõige looduslikud ökosüsteemid, mida on Eestis, võrreldes Lääne-Euroopaga, säilinud oluliselt rohkem.
Kalamees, R., Zobel, M. The role of the seed bank in gap regeneration in a calcareous grassland community.
Kalamees, R., Zobel, M. The role of the seed bank in gap regeneration in a calcareous gras- sland community.
Liira, J., Zobel, K. Vertical structure of a species-rich grassland canopy, treated with additional illumination, fertilization and mowing.
Liira, J., Zobel, K. Vertical structure of a spe- cies-rich grassland canopy, treated with additio- nal illumination, fertilization and mowing.
Moora, M., Zobel, M. Effect of arbuscular mycor-rhiza on inter- and intraspecific competition of two grassland species.
Moora, M., Zobel, M. Effect of arbuscular mycor-rhiza on inter- and intraspecific compe- tition of two grassland species.
Otsus, M., Zobel, M. Moisture conditions and the presence of bryophytes determine fescue species abundance in a dry calcareous grassland.
Otsus, M., Zobel, M. Moisture conditions and the presence of bryophytes determine fescue spe-cies abundance in a dry calcareous grassland.
Pärtel, M., Zobel, M., Liira, J., Zobel, K. Species richness limitations in productive and oligotrophic plant communities.
Pärtel, M., Zobel, M., Liira, J., Zobel, K. Species richness limitations in productive and oligotrop- hic plant communities.
Öpik, M., Moora, M., Liira, J., Kõljalg, U., Zobel, M., Sen, R. Root associated arbuscular mycorrhizal community in a rare and common congeneric species (Pulsatilla patens, P.pratensis) from boreal forest and meadow.
Öpik, M., Moora, M., Liira, J., Kõljalg, U., Zo- bel, M., Sen, R. Root associated arbuscular mycorrhizal community in a rare and common congeneric species (Pulsatilla patens, P.pratensis) from boreal forest and meadow.
Zobel, K. On the species-pool hypothesis and on the quasi-neutral concept of plant community diversity.
Zobel, K. On the species-pool hypothesis and on the quasi-neutral concept of plant commu- nity diversity.
Zobel, K., Eek, L. Seasonal direct light availability affects mean leaf orientation in a herbaceous multi-species canopy.
Zobel, K., Eek, L. Seasonal direct light avai- lability affects mean leaf orientation in a her- baceous multi-species canopy.
The group runs entirely one and partly another target financing project from the Ministry of Education and Science, six grant projects from the Estonian Science Foundation and two applied research projects.
Rühm täidab tervenisti üht ja osaliselt ka teist Haridus- ja Teadusministeeriumi sihtfi- nantseerimisteemat, kuut Eesti Teadusfondi grandiprojekti ja kaht teadus-arenduslepingut.
In 2001, the group received National Science Award from the government.
2001. aastal omistas valitsus rühmale riikliku teaduspreemia.
Recent research activity of animal ecology group involves field observations and experiments as well as laboratory studies with captive animals, and falls into the following areas of evolutionary animal ecology.
Rühma viimaste aastate teadustegevus sisaldab nii väliuuringuid ja eksperimente looduses kui ka laboriuuringuid vangistuses peetavate loomadega ning jaguneb valdavalt evolutsioonilise loomaökoloogia järgmiste suundade vahel:
Coccidian intestinal parasites have serious impact on health and sexual attractiveness of birds.
Koktsiidid on sooleparasiidid, kes mõjutavad lindude tervist ja sugulist atraktiivsust.
Every day, Ulvi counts ca 20 000 parasites in the microscope.
Mikroskoobis tuleb tal iga päev kokku lugeda ca 20 000 parasiiti.
Within the Centre of Excellence, the group has the most productive co-operation with the groups of plant ecology and forestry (joint running of grant projects and applied research projects, joint PhD training) and the group of applied ecology (sharing scientific equipment).
Tippkeskuse raames on rühmal kõige tihedamad koostöösidemed taimeökoloogia ja metsanduse uurimisrühmadega, kellega on ühiselt täidetud nii teadusfondi projekte kui ka teadus- arenduslepinguid ja viljeldud ühist kraadiõpet, samuti rakendusökoloogia rühmaga, kellega on jagatud teadusaparatuuri.
Mänd, R., Tilgar, V., Leivits A. Reproductive response of Great Tits Parus major to calcium supplementation in a naturally base-poor forest habitat.
Mänd, R., Tilgar, V., Leivits A. Reproductive res- ponse of Great Tits Parus major to calcium sup- plementation in a naturally base-poor forest habitat.
Tammaru, T., Esperk, T., Castellanos, I. No evidence for costs of being large in females of Orgyia spp.
Tammaru, T., Esperk, T., Castellanos, I. No evi- dence for costs of being large in females of Orgyia spp.
PHYSICAL GEOGRAPHY AND LANDSCAPE ECOLOGY
LOODUSGEOGRAAFIA JA MAASTIKUÖKOLOOGIA
quantitative assessment of the dynamics of climatic conditions and hydrological regime in Estonia regarding the global climate change;
Eesti kliimatingimuste ja veerežiimi dünaamika kvantitatiivne hinnang, arvestades globaalseid kliimamuutusi;
The reserchers participate in target funded project of the Ministry of Education and Science, 4 Estonian Science Foundation grants and 5 EU 5 FP RTD projects.
Rühma töötajad täidavad sihtfinantseeritavad teemad, 4 ETF grandi ja 5 EU 5 FP RTD projekti.
Estonian Science Award in 2001 for series of scientific publications on “Changes in Agricultural Landscapes: Impact on Nutrient Cycling and Regulation by Ecotechnological Measures” in the field of agricultural research for the team of scientists: Prof Ü. Mander (team leader), senior researcher PhD Krista Lõhmus, senior researcher PhD Valdo Kuusemets, researcher PhD Hannes Palang and PhD student (that time) Ain Kull.
2001. a Eesti Vabariigi teaduspreemia põllumajandusteaduste alal uuringute tsükli eest teemal “Põllumajandusmaasiku muutused: mõju aineringele ja selle reguleerimine ökotehno- loogiliste võtetega”, töörühm koosseisus prof Ülo Mander (töörühma juht), vanemteadur dr Krista Lõhmus, vanemteadur dr Valdo Kuu- semets, teadur dr Hannes Palang ja tollal veel doktorant Ain Kull.
Mander, Ü., Kull, A., Kuusemets, V. Nutrient flows and land use change in a rural catchment: a modelling approach.
Mander, Ü., Kull, A., Kuusemets, V. Nutrient flows and land use change in a rural catch- ment: a modelling approach.
Mander, Ü., Kull, A., Kuusemets, V., Tamm, T. Nutrient runoff dynamics in a rural catchment: influence of land-use change, climatic fluctuations and ecotechnological measures.
Mander, Ü., Kull, A., Kuusemets, V., Tamm, T. Nutrient runoff dynamics in a rural catchment: influence of land-use change, climatic fluctua- tions and ecotechnological measures.
Mander, Ü., Kuusemets, V., Lõhmus, K., Mauring, T., Teiter, S., Augustin, K. Nitous oxide, dinitrogen, and methane emission in a subsurface flow constructed wetland.
Mander, Ü., Kuusemets, V., Lõhmus, K., Mau- ring, T., Teiter, S., Augustin, K. Nitous oxide, dinit-rogen, and methane emission in a sub- surface flow constructed wetland.
Mander, Ü., Oja, T., Hallemaa, H., Kull, A., Bendere, R., Kudrenickis, I., Sergeeva, L., Denafas, G. Environmental Pollution Analysis of Energy Production and Consumption in the Baltic Region.
Mander, Ü., Oja, T., Hallemaa, H., Kull, A., Bendere, R., Kudrenickis, I., Sergeeva, L., De- nafas, G. Environmental Pollution Analysis of Energy Production and Consumption in the Baltic Region.
J. L., Uso J.-L.
L., Uso J.-L.
Ecosystems and Sustainable Development IV, Advances in Ecological Sciences, 18.
Ecosystems and Sustai- nable Development IV, Advances in Ecological Sciences, 18.
Menzel, A., Jakobi, G., Ahas, R., Scheifinger, H., Estrella, N. Variations of the climatological growing season (1951-2000) in Germany compared with other countriesInt.
Menzel, A., Jakobi, G., Ahas, R., Scheifinger, H., Estrella, N. Variations of the climatological growing season (1951-2000) in Germany com- pared with other countriesInt.
Sepp M., Jaagus J. Frequency of circulation patterns and air temperature variations in Europe.
Sepp M., Jaagus J. Frequency of circulation pat- terns and air temperature variations in Europe.
Uri, V., Lõhmus, K., Tullus, H. Annual net nitrogen mineralization in a grey alder (Alnus incana (L.)
Uri, V., Lõhmus, K., Tullus, H. Annual net nitro- gen mineralization in a grey alder (Alnus incana (L.)
Moench) plantation on abandoned agricultural land.
Moench) plantation on abandoned agricul- tural land.
184(1-3), 167-176 (2003).
184(1-3), 167- 176 (2003).
GEOINFORMATICS AND CARTOGRAPHY
GEOINFORMAATIKA JA KARTOGRAAFIA
The database is accumu- latively filled with data useful for characterization of landscape values (plant cover, soil, fauna, water network, relief etc), meteorological parameters, tolerance and reaction of landscape to pollution, parameters of human settlement, land use etc., and coming from different sources (maps, fieldwork, remote sensing).
Suuresti tugineb analüüs töörühmas loodud nn ruutkilomeetrite andmebaasile, mis on kumulatiivne kogu kõikvõimalikest loodust ja inimtegevust iseloomustavatest parameetritest (taimkate, muld, fauna, veestik, reljeef, majandus- ja elutegevus, kliima, maastike saastetaluvus, jmt) standardse kilomeetrise silmaga võrgustikul.
Outline, description and evaluation of valuable landscapes from cultural – historic, recreative, aesthetic and natural aspects according to the methods worked out by the group.
Maastike väärtuse hindamine (ja väärtuslike maastike määratlemine) ajaloolis-kultuurilisest, rekreatiivsest, esteetilisest ja ökoloogilisest väärtusest lähtuvalt.
Remm K., Luud, A. Regression and point pattern models of moose distribution in trelation to habitat distribution and human influence in Ida-Viru county, Estonia.
Remm K., Luud, A. Regression and point pat- tern models of moose distribution in trelation to habitat distribution and human influence in Ida- Viru county, Estonia.
GEOECOLOGY
GEOÖKOLOOGIA
The team of Geoecology at the Institute of Geology, University of Tartu focusses its research on the geological and geochemical processes of the surface rock/soil – water reactions, and on the geomorphological processes, determining and influencing the development of ecosystems.
Geoökoloogia rühma teadusproblemaatika on seotud kivimite/pinnase ja veekeskkonna vas- tasreaktsioonide ning looduslike ja pool-looduslike ökosüsteemide arengut mõjutavate või määravate geoloogiliste ja geomorfoloogiliste protsesside uurimisega.
In addition to this the group participates in a ICP-AES lab in co-operation with other research groups.
Lisaks sellele omab rühm geofüüsikaliste ja hüdrogeoloogiste väliuuringute aparatuuri ning osaleb koostöös teiste uurimisrühmadega ICP-AES laboris.
X-ray diffractometry laboratory at the Institute of Geology.
Geoökoloogia rühma röntgenstruktuuranalüüsi labor.
This work has initiated promising cooperation at the level of researchers and most importantly in graduate studies.
Rühma uurimistöö tippkeskuse raames on juba initsieerinud paljulubava koostöö teiste rühmadega nii teadurite kui ka kraadiõppe tasemel.
Landslide modelling and geohazard mapping in instable riverslopes of West-Estonian lowland.
Maalihete tekkepõhjuste uurimine ja modelleerimine Pärnu jõe vesikonna nõrkadel savi- pinnastel.
Hydrogeochemical studies of the potentially toxic elements in Estonian groundwater and their ecophysiological hazard and deleterious effect.
Eesti põhjavees potentsiaalselt toksiliste keemiliste elementide-komponentide geokeemiline ja ökofüsioloogiline uurimine.
Geotectonic land-uplift and sediment accumulation influence on reed-bed/meadow ecosystem development in West-Estonian wetlands
Geotektoonilise maakerke ja delta ning ma- dalmere sedimentatsiooni mõju Lääne-Eesti märgalade roostike ja luhtade ökosüsteemi arengule.
Geochemical, mineralogical and hydrochemical studies and modelling of industrial wastewater interaction to characterise the pollution potential and long-term processes at solid waste disposal sites.
Potentsiaalselt keskkonnaohtlike tööstus- ja kaevandusjääkide murenemis- ja leostus- protsesside uurimine ning modelleerimine.