natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Urban geology – interaction of geological- geotechnical and hydrogeological-geochemical processes in soft natural and anthropogenic soils in the cities.
Linnageoloogia – geoloogilis-geotehniliste ja hüdrogeoloogilis-geokeemiliste protsesside koosmõju linnade nõrkades looduslikes ja tehispinnastes.
Drost, H., Mahaney, W. C., Bezada, M., Kalm, V. Measuring the impact of land degradation on agricultural production: a multidisciplinary approach.
Drost, H., Mahaney, W. C., Bezada, M., Kalm, V. Measuring the impact of land degradation on agricultural production: a multidisciplinary appro- ach.
Micropollutants and Microorganisms in the Environment: Analysis, Behavior, Treatment and Health Impact, INA P-G and University Paris XI, Paris, 93-96 (2003).
Micropollutants and Microorganisms in the Environment: Analysis, Behavior, Treatment and Health Impact, INA P-G and Univer-sity Paris XI, Paris, 93-96 (2003).
Kukkonen, I. T., Jõeleht, A. Weichselian temperatures from geothermal heat flow data.
Kukkonen, I. T., Jõeleht, A. Weichselian tempe- ratures from geothermal heat flow data.
Mahaney, W. C., Milner, M. W., Bezada, M., Kalm, V., Hancock, R. G. V. Paleosols and Andean up-Lift in Venezuela: assessing competing hypotheses of relict tropical soils versus paleohydro-geochemical variations.
Mahaney, W. C., Milner, M. W., Bezada, M., Kalm, V., Hancock, R. G. V. Paleosols and An- dean up-Lift in Venezuela: assessing competing hypot-heses of relict tropical soils versus paleohydro-geochemical variations.
Puura, E., Neretnieks, I. Atmospheric weathering of pyritic waste rock in Maardu, Estonia, 2: an assessment of alumosilicate buffering potential.
Puura, E., Neretnieks, I. Atmospheric weat- hering of pyritic waste rock in Maardu, Estonia, 2: an assessment of alumosilicate buffering potential.
VEGETATION REMOTE SENSING
TAIMKATTE KAUGSEIRE
The main scientific problems are related to optical remote sensing methods and their application in vegetation studies: ecology, forestry, agriculture, landuse mapping and modelling of vegetation productivity.
Töörühma teadusprobleemideks on optilise kaugseire meetodid ning nende rakendamine peamiselt seoses taimkatte uurimisega nii öko- loogias, metsanduses, põllumajanduses, maakatte kaardistamisel, samuti taimkatte (muuhulgas ka energiametsade) produktsiooni modelleerimisel.
Remote sensing methods used by the group are suitable to analyse, upscale and integrate the knowledge obtained by the other groups of the Centre.
Kaugseire meetodid on sobivad keskuse teiste töörühmade poolt saadud tulemuste analüüsiks, skaleerimiseks suurematele aladele ja integreerimiseks.
The research work by the group is much based on radiative transfer theory for vegetation founded by Prof. J. Ross whose book 'The Radiation Regime and Architecture of Plant Stands' (1981) has become a classical textbook in vegetation radiative transfer.
Rühma teadustöö baseerub oluliselt taimkatte kiirguslevi teoorial, millele pani aluse Tartu bio- geofüüsika koolkonna rajaja prof J. Ross, kelle inglisekeelsest raamatust “The Radiation Regi- me and Architecture of Plant Stands” (1981) on saanud juba omamoodi klassikaline teos.
Some analytical approximate formulas from the book are in use in the algorithms developed by NASA and other institutions in the USA to retrieve such products as vegetation leaf area index (LAI), absorbed photosynthetically active radiation (FPAR) from the measurements by multispectral and multi- angular satellite systems MODIS and MISR.
Mõned ligikaudsed analüütilised valemid sellest raamatust on kasutusel NASA jt USA asutuste poolt tuletatud algoritmides selliste taimkatte tunnuste, nagu lehepinnaindeks (LAI) ja neelatud fotosünteetiliselt aktiivne kiirgus (FPAR) hindamiseks satelliitsüteemide MODIS ja MISR poolt.
Based on the radiative transfer theory, different vegetation reflectance models have been developed by the group.
Taimkatte kiirguslevi teoorial baseeruvad töörühma poolt välja töötatud taimkatte peegel- dumismudelid.
Kuusk's homogeneous canopy reflectance model and forest reflectance models by Kuusk and Nilson (2000) are used by several European and US remote sensing teams to interpret remotely sensed data on vegetation.
A. Kuuse homogeense taimkatte ning A. Kuuse ja T. Nilsoni (2000) metsa heleduse mudelid on kasutusel mitme Euroopa (Prantsusmaa, Rootsi, Soome) ja USA kaugseire meeskonna poolt taimkatte kaugseire andmete interpreteerimisel.
Peterson and Püssa (2001) made quantitative analysis to estimate recent agricultural land, forests in Estonia from multi- temporal Landsat TM images, since considerable changes have occurred in 1990-s after Estonia regained independence.
Peterson ja Püssa (2001) tuletasid Landsat TM satelliidipiltide abil hinnangud Eestis toimunud maareformi-järgse maakasutuse muutustele (künnimaa, mahajäetud põllumaa, metsad).
Modern remote sensing technology provides different kinds of multispectral images, which are processed and interpreted by the group as results of physical measurements.
Kaasaegne kaugseire kasutab ulatuslikult mitmesuguste kosmiliste skännerite pilte, kusjuures saadavaid multispektraalseid pilte analüüsitakse kui füüsikalise mõõtmise tulemusi.
The team includes 5 scientists with a doctoral degree, 3 engineers, 3 doctoral students and several master students essentially support the research.
Töörühma kuuluvad Tartu Observatooriumi 5 doktorikraadiga teadlast, 3 insener-tehnilist töötajat, 3 doktoranti ja mitu magistranti.
The remote sensing group has participated in several international projects, such as the Swedish remote sensing program RESE (Remote Sensing for the Environment) and VALERI (Validation of Biophysical Products from Large- Swath Sensors for Global Biosphere Monitoring).
Taimkatte kaugseire töörühm on osalenud ja osaleb mitmes rahvusvahelises kaugseire projektis, millest ulatuslikumad on Rootsi kaugsei- reprogramm RESE (REmote Sensing for the En- vironment) ning VALERI (Validation of Bio- physical Products from Large-Swath Sensors for Global Biosphere Monitoring).
For the latter the forest region in Jär- vselja, Estonia serves as a test site.
Viimase puhul on Järvselja metsad programmi üheks testalaks.
Peterson, U., Püssa, K. Forest area and agricultural land use change in the Eastern Baltic region, IALE European Conference 2001, Development of European Landscapes, Conference Proceedings.
Peterson, U., Püssa, K. Forest area and agricul- tural land use change in the Eastern Baltic region, IALE European Conference 2001, Deve- lopment of European Landscapes, Conference Proceedings.
SUSTAINABLE FORESTRY
SÄÄSTLIK JA LOODUSLÄHEDANE METSANDUS
To provide ecologically based recommendations for forestry practice, sound research on productivity, nutrient cycling and biodiversity of forest ecosystems is needed, as well as adequate information on the dynamics of forest resources state, quality and increment.
Metsandust puudutavate rakendusökoloogiliste soovituste andmisel on vaja baasuuringuid erinevate metsaökosüsteemide produktsiooni, aine- ringe ning liigilise mitmekesisuse kohta, samuti vajame täpset informatsiooni metsaressursside suuruse, seisundi ja juurdekasvu kohta.
The fundamental research carried out by group is aimed at developing the yield and growth models, studying the forest ecosystem establishment on former fields and developing the survey methods for protected forests.
Töörühmas tehtavate alusuuringute eesmärgiks on täiendada teadmisi Eesti metsade kasvukäigu kohta, uurida endistel põllumaadel metsaöko- süsteemi kujunemist ja selle aineringet, töötada välja hoiu- ja kaitsemetsade inventeerimise metoodika.
Applied research is expected to provide recommendations for natural and artificial regeneration, close-to-nature cutting systems, management of protected forests and utilisation and valuation of Estonian forest resources.
Rakendusuuringute tulemusena püütakse leida lahendusi ja anda soovitusi metsade looduslike ja kunstlike uuendamisviiside, looduslähedaste raieviiside (turbe- ja valik- raied), kaitsemetsade majandamise ning Eesti puiduressursside kasutamise ja väärindamise kohta.
Jõgiste, K., Vares, A., Sendros, M. Restoration of abandoned agricultural fields: ecological and economical considerations of forest regeneration.
Jõgiste, K., Vares, A., Sendros, M. Restoration of abandoned agricultural fields: ecological and economical considerations of forest regene- ration.
Kiviste, A., Alvarez Gonzalez, J. G., Rojo Albo- reca, A., Ruiz Gonzalez A. D. Functiones de crecimiento de aplicacion en el ambito forestal.
Kiviste, A., Alvarez Gonzalez, J. G., Rojo Alboreca, A., Ruiz Gonzalez A. D. Functiones de crecimiento de aplicacion en el ambito forestal.
Institutio Nacional de Investigacion y Tecnologia Agraria y Alimentaria.
Institutio Nacional de Investigacion y Tecnolo- gia Agraria y Alimentaria.
Nilson, A., Kiviste, A., Korjus, H., Mihkelson, S., Etverk,I., Oja, T. Impact of recent and future climate change on Estonian forestry and adaptation tools.
Nilson, A., Kiviste, A., Korjus, H., Mihkelson, S., Etverk,I., Oja, T. Impact of recent and future climate change on Estonian forestry and adap- tation tools.
Uri, V., Tullus, H., Lõhmus, K. Nutrient allocation, accumulation and above-ground biomass in grey alder and hybrid alder plantations.
Uri, V., Tullus, H., Lõhmus, K. Nutrient alloca- tion, accumulation and above-ground biomass in grey alder and hybrid alder plantations.
Head: Dr Arvo Krikmann
Juht dr Arvo Krikmann
Estonian Literary Museum, Vanemuise 42, 51003 Tartu, Estonia Tel.
Eesti Kirjandusmuuseum, Vanemuise 42, 51003 Tartu
+372 737 7744
Tel.+372 737 7744
Fax +372 737 7706 kriku@folklore.ee
Faks + 372 737 7706 kriku@folklore.ee
Supervisor Dr Sirje Olesk
Juht dr Sirje Olesk
ELM Archives of Estonian Cultural History Vanemuise 42, 51003 Tartu, Estonia
EKM Eesti Kultuurilooline Arhiiv Vanemuise 42, 51003 Tartu
MYTHOLOGY AND FOLK NARRATIVE
RAHVAUSUND JA RAHVAJUTUD
Supervisor Dr Mare Kõiva
Juht dr Mare Kõiva
ELM Department of Folkloristics Vanemuise 42, 51003 Tartu, Estonia
EKM Folkloristika osakond Vanemuise 42, 51003 Tartu
THEORY OF RHETORIC AND PHRASEOLOGY
RETOORIKA JA FRASEOLOOGIA TEOORIA
Supervisor Dr Arvo Krikmann ELM Department of Folkloristics
Juht dr Arvo Krikmann EKM Folkloristika osakond
Vanemuise 42, 51003 Tartu, Estonia
Vanemuise 42, 51003 Tartu
POETICAL AND MUSICAL FOLKLORE
POEETILINE JA MUUSIKALINE FOLKLOOR
Supervisor Dr Triinu Ojamaa
Juht dr Triinu Ojamaa
ELM Department of Ethnomusicology Vanemuise 42, 51003 Tartu, Estonia
EKM Etnomusikoloogia osakond Vanemuise 42, 51003 Tartu
THE STEERING COMMITTEE:
KESKUSE JUHTKOMITEE
Jerusalem)
Jeruusalem)
Wolfgang Mieder (University of Vermont) Vilmos Voigt (University of Budapest)
Wolfgang Mieder (Vermonti Ülikool) Vilmos Voigt (Budapesti Ülikool)
The devices contemplated to meet this statutory goal are:
Põhieesmärgi täitmiseks kavandatavad vahendid on:
Elaboration of strategies to preserve and use the communicative artefacts of the national cultural heritage.
Rahvusliku kultuuripärandi kommunikatiiv- sete artefaktide säilitus- ja kasutusstrateegia väljatöötamine.
Activities in furtherance of the humanities- based information society, according to the needs of science and the society.
Humanitaarteadusliku infoühiskonna arengu soodustamine vastavalt teaduse ja ühiskonna vajadustele.
More active than hitherto available, integration of top scientists of the countries bordering on Estonia (Latvia, Russia, Finland) into the research of points of contact and common elements of our cultural spaces (regarding both the periods and common features).
Naaberriikide (Läti, Venemaa, Soome) tippteadlaste senisest aktiivsem integreerimine kultuuriruumide kokkupuutepunktide ja ühisosa (nii perioodide kui ka ühisjoonte) uurimisse.
Boosting of interdisciplinary scientific contacts and exchange, primarily between historians, sociologists, economists, and art critics.
Interdistsiplinaarse teadussuhtluse arendamine, eelkõige ajaloolaste, sotsioloogide, majandusteadlaste, kunstiteadlastega.
Promotion of spiritual culture, to give shape to scientific ethics and value criteria of the society.
Vaimukultuuri edendamine ühiskonna tea- dususeetika ja väärtushinnangute kujundamiseks.
Development of a multilingual multimedia centre of the humanities.
Multilingvaalse humanitaarteadusliku multi- meediakeskuse arendamine.
The home institution of CCHFE is the Estonian Literary Museum, but its partnership programme involves scholars of stature in the humanities from the University of Tartu, from the Under and Tuglas Centre of Literature (UTCL) of the Estonian Academy of Sciences, from the Estonian Academy of Music, and from the Viljandi Cultural Academy.
EKFK emaasutuseks on Eesti Kirjandusmuuseum, keskuse töösse on kaasatud ka väljapaistvaid hu- manitaare Tartu Ülikoolist, Eesti TA Underi ja Tuglase Kirjanduskeskusest, Eesti Muusikaakadee- miast ja Viljandi Kultuuriakadeemiast.
The centre includes about 40 individuals, half of them with a PhD and one-fourth students in a doctoral programme, mainly at the University of Tartu (ELM is not an educational institution and therefore does not provide graduate studies).
Keskuse töös osaleb kokku u 40 täitjat, neist pooled on doktorikraadiga ja ¼ õpib doktorantuuris, peamiselt Tartu Ülikooli juures (EKM pole õppeasutus ega teosta seega ise kraadiõpet).
Estonian Literary Museum is not only a research institution, but it has several national archives conglomerated round it.
Eesti Kirjandusmuuseum pole pelgalt uurimisasutus, vaid uurimisasutuse ja mitme rahvusarhiivi konglomeraat.
Research work is greatly enhanced by the fact that three fundamental archival units are situated under the same roof.
Uurimistööd soodustab suuresti kolme fundamentaalse arhiiviüksuse paiknemine samas majas.
Those are:
Nendeks on:
THE ARCHIVE LIBRARY whose collections include more than 808 400 registered units (by Dec 31, 2003) – an archival library of great scholarly value, where most of the older printed matter ever published in Estonia and Livonia both in Estonian and German is represented; ARCHIVES OF ESTONIAN CULTURAL HISTORY
ARHIIVRAAMATUKOGU, mille fondi suurus (seisuga 31. detsember 2003) on üle 808 400 arvestusüksuse – suure teadusliku väärtusega arhiivkogu, milles on pea täielikult esindatud vanem eesti- ja saksakeelne Eesti- ja Liivimaal ilmunud trükis;
There are facilities for arranging conferences, working meetings, exhibits, and other academic or cultural events.
On olemas tingimused konverentside, töökoosolekute, näituste jm teadus- ja kultuuriürituste korraldamiseks.
To provide for the carrying out of research themes, experienced assistant personnel is made available.
Uurimisteemad on kindlustatud kogenud abipersonaliga.
There are three net servers operating in the building (Haldjas, Ohto and Kirmus), the existing computer equipment is impressive and in good working order.
Majas asub kolm võr- guserverit (Haldjas, Ohto ja Kirmus) ning olemasolev arvutipark on silmapaistvalt suur ja heal järjel.
ELM is member of the International Council of Literary Museums (ICLM) bringing together literary museums of the world, and performs the tasks of a coordinator of research between literary museums in the 6-member council of the committee conjoining 358 members.
EKM kuulub maailma kirjandusmuuseume ühendavasse organisatsiooni, International Council of Literary Museums (ICLM), täites 358 liiget ühendava komitee kuueliikmelises nõukogus kirjandusmuuseumide vahelise teadustöö koordinaatori ülesandeid.
One of the leaders in Estonia of the UNESCO programme “Memory of the World” is the Archival Library of the Literary Museum.
UNESCO programmi “Memory of the World” üheks Eesti-poolseks juhiks on Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu.
The folklorists of the Literary Museum are active participants in the international network of folkloristics: The Folklore Fellows, International Network of Folklorists and the International Society for Folk Narrative Research (ISFNR).
Kirjandusmuuseumi rahvaluuleteadlased on aktiivselt tegevad rahvusvahelises folkloorivõrgustikus: The Folklore Fellows, International Network of Folklorists ja rahvusvaheline jutu-uurijate ühendus, International Society for Folk Narrative Research (ISFNR).
Folklorists of ELM perform a leading role in the activities of the Baltic Institute of Folklore.
Juhtivat osa etendavad EKM folklo- ristid Balti Folkloori Instituudi (Baltic Institute of Folklore) tegevuses.
The ethnomusicologists of ELM are members of the International Council of Traditional Music and in the European Seminar of Ethnomusicology.
EKM etnomusikoloogid kuuluvad rahvusvahelisse muusikateadlaste ühingusse International Council for Traditional Music ja Euroopa muusikateadlaste ühingusse European Seminar in Ethnomusicology.
The scholars included in the centre of excellence of ELM participate also in the International Committee of Finno-Ugristics, in the International Organization of Folklore Festivals and Folk Art (CIOFF), in the European Folklore Institute, in the International Society of Semiotics, and in other international scholarly societies.
EKM tippkeskuse koosseisus töötavad teadlased osalevad ka Rahvusvahelise Fennougristide Komitee, Rahvusvahelises Folkloorifestivalide ja Rahvakunsti Organisatsiooni (CIOFF), Euroopa Folkloori Instituudi, Rahvusvahelise Semiooti- kaseltsi jm rahvusvaheliselt oluliste erialaühen- duste tegevuses.
The most significant research results of the Estonian Literary Museum derive from the specific nature of this institution, as an association of archives and research units.
Eesti Kirjandusmuuseumi senised tähtsamad uurimistulemused on välja kasvanud asutuse kui arhiivide ja uurimisüksuste ühenduse spetsiifikast.
Intensive activities in the field of digital media and data base: the publication of e- journals in folkloristics, and the digital publication of research works; the creation of database in folklore, folk music and literary history, the publication of e-anthologies of folklore, the ERNI project of literary history; data bases ELLEN, KLAABU, HERBA, etc.
Intensiivne tegevus digitaalse meedia ja andmebaaside alal: folkloristlike e-ajakirjade väljaandmine ja uurimuste digitaalne publitseerimine; folkloori, rahvamuusika ja kirjan- duslooliste andmebaaside loomine, folkloori e-antoloogiate avaldamine, kirjanduslooline ERNI projekt; andmebaasid ELLEN, KLAABU, HERBA jt.
The continued publication of academic folklore editions in the series “Monumenta Estoniae Antiquae”: proverbs and riddles, runic songs (regilaul), legends.
Akadeemiliste folklooriväljaannete jätkuv avaldamine sarjas “Monumenta Estoniae Antiquae”: vanasõnad ja mõistatused, regi- laulud, muistendid.
Active research carried out in the folklore, traditional music, folk beliefs and ethnology of Estonians and other peoples.
Aktiivne uurimistöö eesti jt rahvaste folkloori, rahvamuusika, usundi ja etnoloogia alal.
The research of history of literary institutions and groups, by applying the “dense” descrip-tion methods.
Kirjanduslike institutsioonide ja rühmituste ajaloo uurimine nn tiheda kirjelduse meetodil.
Collection, research and publication of non- fictional memorised heritage of the people.
Rahva mittefiktsionaalse mäluainese kogumine, uurimine ja publitseerimine.
Furthermore, it is necessary to make sure that the accents and the availability level of the background investigation should correspond to the needs and requirements of the Estonian educational system.
Ühtlasi on vajalik jälgida, et digitaalse informatsiooni taustuuringute rõhuasetused ja kätte- saadavusastmed vastaksid Eesti haridussüsteemi vajadustele ja nõudlusele.
It is absolutely necessary that the cooperation mega project with the Finnish Literature Society to digitalize the runic songs and regilaul will continue in the future.
Tingimata vajalik on ka runo- ja regilaulude digiteerimise megaprojekti jätkamine koostöös Soome Kirjanduse Seltsiga.
The work groups and partner members of CCHFE have been leading members in various scholarly events organized in Estonia during the period of 2001–2004, notably:
EKFK töörühmad ja välisliikmed on olnud perioodil 2001–2004 juhtivalt tegevad mitmete Eestis toimunud rahvusvaheliste teadusürituste korraldamisel.
an international conference to honour Oskar Loorits “Popular Religion and Folklore at the Turn of Millennium: Contemporary Research Methods” on 9–12 November, 2000 in Tartu;
Neist olulisemad on olnud: rahvusvaheline Oskar Looritsale pühendatud konverents “Popular Religion and Folklore at the Turn of Millennium: Contemporary Research Methods” 9.–12. novembril 2000 Tartus;
an international symposium “Sturm und Drang in Livonia.
rahvusvaheline sümpoosium “Sturm und Drang in Livonia.
“Sacred and Profane in the Dialogue of Cultures: Ritual and Generic Aspects” on 18– 19 April, 2002 in Tartu;
“Sacred and Profane in the Dialogue of Cultures: Ritual and Generic Aspects” 18.–19. aprillil 2002 Tartus;
“Eros and Language: The Rhetorical Patterns of Translatability and Understanding” on 31 May till 2 June, 2002 in Käsmu;
“Eros and Language: The Rhetorical Patterns of Translatability and Understanding” 31. maist 2. juunini 2002 Käsmus;
In addition to the activities on the level of working groups, an attempt of humanitarian integration centred around one wider research team is also planned.
Lisaks töörühmade tasandil tehtavale on kavandatud ka ühe laiema uurimisteema ümber koondatud humanitaarse integratsiooni katse.
The theme selected is the relationship of culture with society, power and state, particularly the functioning of culture under the conditions of a totalitarian regime.
Selleks teemaks on valitud kultuuri suhted ühiskonna, võimu ja riigiga, eriti kultuuri toimimine totalitaristlike režiimide tingimustes.
THE CONTEXT OF CULTURAL HISTORY IN THE SOVIET ERA
NÕUKOGUDE ÜHISKONNA KULTUURILOOLINE KONTEKST
This research group includes the theme leaders and researchers of the Archives of Estonian Cultural History whose research area covers the period.
Töörühma kuuluvad Eesti Kultuuriloolise Arhiivi teemajuhid ja teadurid, kelle uurimistöö on seotud nimetatud perioodiga.
Included are also some researchers from the Estonian Archives of Folklore and external members from the Department of Estonian Literature of the University of Tartu.
Lisaks on teemasse kaasatud Eesti Rahvaluule Arhiivi teadureid ning välisliikmeid Tartu Ülikooli eesti kirjanduse õp- petoolist.
In the study of the recent Estonian cultural history, namely that of the Soviet period, it would be rewarding to apply the complex approach of the new historicist method.
Eesti kultuuriloo uurimisel on lähiminevik – nõukogude aeg – periood, mille mõistmisel on viljakas kasutada uusajaloolise meetodi pakutavat komplekssust.
RESEARCH OBJECTIVES
UURIMISTÖÖ EESMÄRGID
To provide a “dense” description of process- ses and means by which the Soviet regime was internalized in the society, and how “the Soviet culture” was developed.
Anda nn tihe kirjeldus protsessidest ja vahenditest, millega nõukogude kord sisestati ühiskonda ja kuidas kujundati “nõukogulikku kultuuri”.
To investigate the emergence of possible resistance in Estonian folklore and exile literature to the paradigms established by the Soviet administration.
Selgitada võimalikke vastandumisi nõukogude võimu poolt kehtestatavatele paradig- madele eesti folklooris ja pagulaskirjanduses.
In order to integrate separate investigations by historians, historians of culture, scholars of literature and art into various periods and aspects of the Soviet era, we have chosen the word “adaptation” as keyword, when raising the questions: How did artistic creators, how did government officials and other executive officers, how did people in general adapt to the social life that had changed abruptly?
Integreerimaks ajaloolaste, kultuuriloolaste, kirjandus- ja kunstiteadlaste eraldiseisvaid uurimusi nõukogude aja eri perioodide ja aspektide kohta valisime märksõnaks verbi “kohanema”, küsides: Kuidas loojad, kuidas ametnikud jm täideviijad, kuidas inimesed üldse kohanesid järsult muutunud ühiskondliku olemisega?
What were the possible adaptation strategies?
Millised olid võimalikud kohanemisstrateegiad?
What kind of concessions did the administration grant in various periods, what kind of concessions did the cultural intellectuals make?
Missuguseid mööndusi tegi võim erinevatel aegadel, missuguseid mööndusi tegi kultuuriintelligents?