natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Included in the dialogue are even the scientists “as individuals in their own right“.
Dialoogi on haaratud kogunisti teadlased “üksikisiku õiguses”.
Hence the Academy considers, as its vital task the presentation of main standpoints of the innovation policy of the European Union in Estonia.
Seega peab Akadeemia oma oluliseks ülesandeks Euroopa Liidu innovatsioonipoliitika põhiseisukohtade tutvustamist Eestis.
Those amount to a strongly felt persuasion that Europe does not have an alternative to the knowledge based society and that the technological innovation is carried out through high level and innovative research.
Nendeks on lõpuni tunnetatud veendumus, et Euroopal pole alternatiivi teadmistepõhilisele ühiskonnale ning et tehnoloogiline innovatsioon toimub läbi kõrgetasemelise ja uudse uurimistöö.
Furthermore – identification and analysis of potentially harmful sides of the technological success is in its turn, and first and foremost, a research work.
Veelgi enam – tehnoloogilise edu võimalike varjukülgede avastamine ja analüüs on omakorda ja esmajoones uurimistöö.
The European Research Area as a concrete research and, even more than that, development policy, towards which the European Union is moving (hence we, too) erases at an increasing pace the borderlines between the research and development of nation states – niches to the mediocrities are vanishing.
Ühtne Euroopa Teadusruum kui konkreetne teadus- ja, enamgi veel, arendustegevuse poliitika, mille poole liigub Euroopa Liit (seega ka me ise), kustutab üha kiireneva tempoga piire rahvusriikide teadus- ja arendustöö vahel – nišid keskpärasusele kaovad.
The root cause should be clear also to us, in particular to us: this is the answer of the European Union to the global challenge.
Põhjus peaks olema selge ka meile, eriti just meile: see on Euroopa Liidu vastus globaalsele väljakutsele.
This is doubtless the question about competitiveness of economy, but more essential is the ensuing question about the sustainability of the European spiritual and material culture.
See on muidugi küsimus majanduse konkurentsivõimest, kuid hoopis olulisem on siit koheselt järgnev küsimus Euroopa vaimse ja ainelise kultuuri jätkusuutlikkusest.
European Research Area is a process and not an administrative decision: yesterday it was not there, today it is.
Euroopa Teadusruum on protsess ja mitte administratiivne otsus: eile polnud, täna on.
This begins by and large in the regions – the Academy wishes to make its constructive contribution to take the steps necessary for uniformity of the research areas of Estonia and Nordic countries.
See algab paljuski regioonidest – Akadeemia tahab anda oma konstruktiivse panuse Eesti ja Põhjamaade teadusruumi ühtsuseks vajalike sammude astumiseks.
For Estonia it is essential to find those Estonian research and development programmes, which we wish to open to the member states.
Eesti jaoks on oluline leida need Eesti teaduse ja arendustegevuse programmid, mida me soovime liikmesmaadele avada.
And not only to them – the EU research policy is in an ascendant line active in its relations with the research of the rest of the world.
Ja mitte ainult neile – EL teaduspoliitika on tõusvas joones aktiivne oma suhetes ülejäänud maailma teadusega.
DESIGNING ESTONIA’S FUTURE – THE ACADEMY’S PLACE
EESTI TULEVIKU KAVANDAMINE – AKADEEMIA KOHT
Naturally the Academy will participate at elaboration of development plans, essential for Estonia.
On loomulik, et Akadeemia osaleb Eestile oluliste arenguplaanide väljatöötamisel.
Estonia has started compilation of the following State Development Programme – a significant document of high degree of detail.
Eesti on asunud koostama järgmist Riiklikku Arengukava – olulist, suure konkreetsusastmega dokumenti.
Congruent with that must be a second document, “The knowledge based Estonia 2”.
Sellega kongruentseks peab kujunema teine dokument, mida me, traditsioonist lähtudes, kutsume “Teadmistepõhine Eesti 2”.
The Academy is ready to participate in such analysis, and also to organise it, when commissioned to do so by the Parliament, as an independent expert.
Akadeemia on valmis niisuguses analüüsis osalema, Riigikogu soovil sõltumatu poolena seda ka korraldama.
The analysis of the Lisbon process, placed wherein in the sovereign first place has been the capability of the European Union, in the first place, and emphatically, of the governments of the member states, to comprehend the central place of research and development in safeguarding the future of Europe, is the point of departure also to our Academy.
Lissaboni protsessi analüüs, milles suveräänsele esikohale on paigutatud Euroopa Liidu, esmajoones ja rõhutatult liikmesmaade valitsuste suutlikkus mõista teadus- ja arendustegevuse keskset kohta Euroopa tuleviku kindlustamisel, on lähtekohaks ka meie Akadeemiale.
THE ACADEMY AND THE ESTONIAN INNOVATION POLICY
AKADEEMIA JA EESTI INNOVATSIOONIPOLIITIKA
The Academy, following with immense attention the formation of Estonian innovation policy and actively participating therein through its membership, finds that in connection with rapid growth of the said sector and the import of the problem range for the future of Estonia, there has emerged an indispensable need to thoroughly overhaul it.
Akadeemia, jälgides suure tähelepanuga Eesti innovatsioonipoliitika kujunemist ja osaledes selles aktiivselt oma liikmeskonna kaudu, leiab, et seoses sektori kiire kasvu ja probleemistiku tähtsusega Eesti tulevikule, on kätte jõudnud möödapääsmatu vajadus selle põhjalikuks reformimiseks.
It may be that the centre of gravity of the problem today is, as a matter of fact, not only and not to such a degree in the formation of the innovation policy, but rather in its implementation.
Ja vahest pole probleemi raskuskese täna koguni mitte ainult ja sedavõrd innovatsioonipoliitika kujundamises, vaid pigem selle rakendamises.
Innovation has long since become a concept of so central a meaning in planning the social economic development of the states that the sector implementing the respective political decisions must have a very clear organisational identity.
Innovatsioon on juba ammuilma muutunud sedavõrd keskse tähendusega mõisteks riikide sotsiaalmajandusliku arengu plaanimisel, et sellekohaseid poliitilisi otsuseid rakendav lüli peab omama väga selget organisatsioonilist identiteeti.
It is here where one should start, in the first place, and the pre-eminence of meaningful competence must become the goal, like it is in the sector implementing the science policy.
Siit tuleks alustada esmajoones ja eesmärgiks, nagu see on teaduspoliitikat rakendavas lülis, peab saama sisulise kompetentsi primaarsus.
Here the Academy can surely offer its help.
Siin saab Akadeemia kindlasti oma abi pakkuda.
Concerning the formation of trends of Estonian innovation policy, the Academy considers it especially important that this process should be in essential compliance with the respective priorities of the European Union, in the first place with those expressed in the Framework Programme.
Puudutavalt Eesti innovatsioonipoliitika suundumuste kujundamist, peab Akadeemia eriti tähtsaks, et see oleks olulises kooskõlas Euroopa Liidu sellekohaste, sealjuures esmajoones raamprogrammis väljendatud prioriteetidega.
Ignoring that would be a gross strategic error.
Selle eiramine oleks jäme strateegiline eksitus.
Should something happen (pro: fail to happen) due to incompetence we are prone to use the euphemism “shortage of administrative capability”.
Kui midagi toimub (pro: jääb toimumata) ebakompetentsusest, siis on meil saanud moeks kasutada eufemismi “administratiivse suutlikkuse nappus”.
But this is by far too mild an expression – its excessive use seems to have made it equal to the expression “excuse me please, it happened by mischance”.
Kuid see on kaugelt liiga leebe väljend, liigpruukimine on ta vaat ehk juba võrdsustanud väljendiga “vabandage palun, kogemata”.
THE ACADEMY AND ESTONIA
AKADEEMIA JA EESTI
The key to conceive the relation between the Academy and society is the understanding, that the Academy itself is part of the Estonian society.
Akadeemia ja ühiskonna vahekorra mõistmise võtmeks on arusaam, et Akadeemia on ise osaks Eesti ühiskonnast.
Naturally the Academy has a concrete place in analysis of those problems, which are essential to Estonia as a whole.
On loomulik, et Akadeemial on konkreetne koht nende probleemide analüüsil, mis on olulised Eestile tervikuna.
We sincerely expect that our attention will be drawn to the problems, which we may have overlooked, but where the Academy could be of help.
Ja me ootame siiralt, et meie tähelepanu juhitakse probleemidele, mida me vahest kahe silma vahele oleme jätnud, kuid kus Akadeemia saaks abistada.
We have been concerned, are concerned and will be concerned with energetics related problem range.
Me oleme tegelenud, tegeleme ja saame tegelema energeetikaga seotud probleemistikuga.
We have been concerned, but could be more concerned with the whole of that complicated complex, embracing both the health of the environment and that of the population.
Me oleme tegelenud, kuid võib-olla suudaksime tegeleda enam kogu selle keeruka kompleksiga, mis haarab nii keskkonna kui ka rahva tervise.
The Academy cannot leave outside its sphere of interest either the information society relating topics or by far the essential points of danger, especially those the identification whereof is essentially a quantitative research, leading to qualitative conclusions.
Akadeemia ei saa jätta oma huviorbiidist välja ei infoühiskonda puutuvat temaatikat ega ammugi siis olulisi ohupunkte, eriti neid, mille identifitseerimine on oma olemuselt kvantitatiivne uurimus, mis viib kvalitatiivsete järeldusteni.
We cannot, like some politicians deem it possible to allow to themselves, ignore the AIDS related developments.
Me ei saa, nagu mõned poliitikud seda arvavad endale lubada võivat, ignoreerida AIDSiga seotut.
Our minimal obligation is to discover and took to cognisance of the points of danger, the related risks to point them out with a finger.
Meie minimaalseks kohuseks on avastada ja teadvustada ohupunkte, nendega seotud riske – näidata näpuga.
Our goal, however would be the initiation of respective research work where it is necessary, so that the decision making process as a whole would base ever more on the analysis of facts.
Meie eesmärgiks oleks aga vastavasisulise uurimistöö initsieerimine seal, kus see on vajalik selleks, et otsustusprotsess tervikuna baseeruks üha enam faktide analüüsil.
Moreover, our obligation is to contribute to having the solutions offered – the realistic ones thereat.
Veelgi enam, meie kohus on aidata kaasa sellele, et pakutaks lahendusi – sealjuures just realistlikke.
THE ACADEMY AND THE ESTONIAN SCIENCE ORGANISATION
AKADEEMIA JA EESTI TEADUSKORRALDUS
The organisational basis of Estonian science organisation, as it has been set up after regained independence, is adequate in its main lines and could, perhaps, serve even as an example to some countries nearby and afar.
Eesti teaduskorralduse organisatsiooniline alus, mille loomisse peale taasiseseisvumist on andnud omapoolse, vahest koguni olulise panuse ka Akadeemia liikmed, on oma põhijoontes adekvaatne ja võiks olla eeskujuks nii mitmelegi riigile lähemalt ja kaugemalt.
Perhaps the most important to be pointed out here is the prevailing primitive summing up of the peer review pieces of writing.
Vahest olulisim, mida siinkohal märkida, on maadvõtnud primitiivne peer review kirjatööde kokkulugemine.
This stage was expedient and progressive ten years ago – when the previous “gained-earlier” based financing paradigm had to be superseded.
See aste oli vajalik ja progressiivne kümne aasta eest – siis kui tuli ületada eelnev, “saavutatust lähtuv” finantseerimise paradigma.
Today we do not lack the opportunities and knowledge to do better.
Täna ei napi meil ei võimalusi ega teadmisi “teha paremini”.
One must acknowledge that there is a difference between one type of science and another type of science, that there are sciences where a monograph research or a successfully realised intellectual property is much more valuable than scores of peer review printed units in a magazine of the near zero level impact factor.
On vaja aktsepteerida, et teaduse ja teaduse vahel on vahe, et on teadusi, kus monograafiline uurimus või edukalt realiseeritud intellektuaalne omand on palju väärtuslikum kui tosinate viisi peer review trükiseid nulli-lähedast järku ajakirjades.
Whereas it is necessary to achieve, that in the directions, where research is a direct part of the world science – those being natural and engineering sciences – the essential component of value estimates should be specific quality indicators, such as where the research works have been published and whether anybody has read them in the way, that he or she has found it necessary (inevitable) to point that fact out in his research works.
Ja samas on vaja saavutada, et neis suundades, kus teadus on vahetuks osaks maailmateadusest – ja nendeks on loodus- ja tehnikateadused – on väärtushinnangute oluliseks komponendiks see, kus on teadustööd avaldatud ja kas neid ka keegi lugenud on nii, et on pidanud tarvilikuks (möödapääsmatuks) seda oma teadustöödes ära märkida.
In other words, whether the created intellectual achievement or even property, has just stayed somebody’s private files, or whether somebody else has picked it up and put to use.
Ehk siis kas loodud intellektuaalne omand on jäänud pelgalt omandiks, või on keegi selle üles korjanud ja tarvitusele võtnud.
Which means that Estonian science has attained the level where the quality oriented indicators in value estimates (here – in valuation estimates) should possess a rather clearer weight.
Teisisõnu – Eesti teadus on jõudnud tasemele, kus kvaliteedile orienteeritud näitajad peavad väärtushinnanguis (siin – väärtustamise hinnanguis) omama märksa selgemat kaalu.
Emphasising the need of meaningful progress, the Academy holds that it is due time also to appreciate several organisational steps.
Rõhutades sisulise edasimineku vajadust, on Akadeemia meelest sobiv aeg kaaluda ka mõningaid organisatsioonilisi samme.
Among them:
Nende hulgas:
The Academy will start consultations with the aim to bring the Estonian Science Foundation under the “legal umbrella” of the Academy – i.e. to transform the private law based foundation into a part of the public law based Academy.
Akadeemia alustab konsultatsioone eesmärgiga tuua Eesti Teadusfond Akadeemia juriidilise “katuse alla” – st muuta eraõiguslik sihtasutus osaks avalik-õiguslikust Akadeemiast.
That step presupposes wide scope groundwork, extensive, multilevel consultations and of necessity essential changes in the Academy Act.
See samm eeldab suurt eeltööd, laialdasi, paljutasandilisi konsultatsioone ja muidugi olulisi muudatusi Akadeemia seaduses.
Changes in the legal acts must provide for assurance, both to scientific community and lawmaker that the moves contemplated are to the benefit of development of science.
Muudatused õigusaktides peavad tagama nii teadlaskonna kui seadusandja puhul kindlustunde selles, et kavandatav on kasuks teaduse arengule.
Given the availability of requisite preconditions, it is realistic to finalise the preparatory works (including the plans of legislative changes) within 2005.
Vajalike eeltingimuste olemasolul on realistlik jõuda ettevalmistustega (sh seadusandlike muudatuste kavades) lõpule 2005. a jooksul.
The Academy will start consultations with the Government of the Republic (in the first place with Ministry of Education and Research) in the matter of bringing under the umbrella of the Academy that portion of Foundation Archimedes, the function whereof is support of the European Union research and development programmes in Estonia.
Akadeemia alustab konsultatsioone Vabariigi Valitsusega (esmajoones Haridus- ja Teadusministeeriumiga) selles, et tuua Akadeemia katuse alla SA Archimedese see osa, mille funktsiooniks on Euroopa Liidu teadus- ja arendustegevuse programmide toetamine Eestis.
The Academy would also propose to bring under its umbrella the system of evaluation of science, prescribed by law.
Samuti oleks Akadeemial ettepanek tuua meie katuse alla seaduses ettenähtud teaduse evalveerimise süsteem.
The goal of the Academy would not be, in this connection to “take over” the function of servicing the framework programmes of Foundation Archimedes, but to set up a structure, which would to a significant extent cover the Estonian research and development interaction with the European Union structures, to the extent and especially “in the depth”, which is not immediately the obligation of the Government of the Republic.
Akadeemia eesmärgiks oleks siinkohal mitte “võtta üle” SA Archimedese raamprogramme teenindav funktsioon, vaid luua struktuur, mis olulises ulatuses kataks Eesti teaduse ja arendustegevuse interaktsiooni Euroopa Liidu struktuuridega ulatuses ja eriti “sügavuses”, mis ei ole vahetult VV kohuseks.
The current lower part of Foundation Archimedes, having already won the trust of the scientific community would constitute one half of it.
Praegune, teadlaskonnas juba usaldust pälvinud SA Archimedese alamosa moodustaks sellest ühe poole.
But there is a need for a second part, too – which we would call here the proactive analytical-synthesising dimension.
Kuid on vaja ka teist poolt – kutsuksime seda siinkohal proaktiivseks analüütilis-sünteesivaks mõõtmeks.
The Government needs it, the scientific community needs it, and that is needed by entrepreneurship, oriented to innovation.
Seda vajab valitsus, seda vajab teadlaskond, seda vajab innovatsioonile orienteeruv ettevõtlus.
It is evident that with the setting up of the European Science Council the Framework Programme of EU will be inherently complemented and the addition will directly hook up to the yield of the main activity of the Academy.
On ilmne, et Euroopa Teadusnõukogu tekkega täieneb EL Raamprogramm olemuslikult ning lisanduv haakub otseselt Akadeemia põhitegevusest tulenevaga.
The Academy has no information available that anyone in Estonia should have tackled that specific aspect of conceptual enlargement of the EU Framework Programme.
Akadeemia ei tea, et Eestis oleks keegi EL Raamprogrammi kontseptuaalse laienemise selle aspektiga tegelenud.
Take for instance GEANT – a pivotal concept in the European Union, whereas in this country it is the hobby of enthusiasts.
Esimese näitena toome siin GEANT’i – keskne mõiste Euroopa Liidus, meil entusiastide hobi.
This is so notwithstanding the fact that without such infra-structural resource, Estonia has had to forgo from several important directions in the development of research and technology, as of today, and will have to forgo from even more, as the time progresses.
Ometi on ilma niisuguse infrastruktuurse ressursita Eestile suletud mitmed olulised suundumused teaduse ja tehnoloogia arengus juba täna ning üha rohkem, mida enam aeg edasi läheb.
For several years already, the Academy has not been the “umbrella” of the Academic Library.
Juba mõnda aastat ei ole Akadeemia Akadeemilise Raamatukogu “katuseks”.
The more so the Academy will emphasise the need to create an all-Estonian blanket system warranting electronic availability of science and engineering periodicals (not limited therewith).
Seda enam saab Akadeemia rõhutama vajadust luua üle-eestiline teaduse ja tehnikaalase perioodika (ja mitte ainult) elektroonset kättesaadavust garanteeriv üldine süsteem.
Elements of such system are already in operation, however apparently many domains are covered with temporal, inherently hectic solutions, – available today, gone tomorrow, to reappear soon and so on.
Elemendid sellest juba töötavad, kuid paistab, et veel palju on kaetud ajutiste, olemuselt hektiliste lahendustega – täna on, homme kadunud, siis taas tekkinud jne.
“The Academy and the publication effort” is an important word combination, if only for reason that it accounts for an outlay of a significant portion of funds allocated to us from the state budget.
“Akadeemia ja kirjastustegevus” on oluline sõnade ühend juba üksiti põhjusel, et meile riigieelarvega antud raha mahust moodustab see märkimisväärselt suure osa.
What goal are we after with that money?
Mida me tahame selle raha eest saavutada?
What is the feedback between the matter printed for that money and development of research?
Milline on tagasiside selle raha eest trükitu ja teaduse arengu vahel?
What way is currently the best in order the research efforts made in Estonia and about Estonia would spread most effectively in the world and in Estonia itself?
Milline viis on tänapäeval parim selleks, et Eestis tehtu ja Eesti kohta tehtu leviks kõige efektiivsemalt maailmas ja Eestis eneses?
And what would produce the longest aftermath (aftertaste)?
Oleks kõige pikemaajalise järelmõjuga?
What place in that is held by an “original article”, what place for instance by a monograph describing the Estonian nature, by a university textbook of regular use, taking both the knowledge and the terminology describing them to the widest readership?
Millist kohta omab selles “originaalartikkel”, millist näiteks Eesti loodust kirjeldav monograafia, millist üldkasutatav ülikooliõpik, mis viib nii teadmised kui neid kirjeldava terminoloogia kõige laiema lugejaskonnani?
What should we make of on-line only, digital-only revolution?
Mida arvata on-line only, digital-only revolutsioonist?
Those and similar questions merit the attention of the Academy, in close exchange of thoughts with the universities, at that.
Need ja analoogsed küsimused on väärt, et Akadeemia nendega tegeleks, sealjuures tihedas mõttevahetuses ülikoolidega.
THE ACADEMY AND UNIVERSITIES
AKADEEMIA JA ÜLIKOOLID
Restoration of independence and the following organisational rearrangements have cardinally changed the relations between the Academy and universities.
Riikliku iseseisvumise taastamine ja sellele järgnenud organisatsioonilised ümberkorraldused on kardinaalselt muutnud Akadeemia ja ülikoolide suhteid.
The Academy as a research organisation is no competitor to research institutions in distribution of lean purse of the research money.
Akadeemia kui teadusorganisatsioon ei ole konkurendiks teadusasutustele kõhnukese teadusraha jaotamisel.
In view of the fact that the Academicians are mainly the researchers working at universities and having worked there, the Academy may be justifiably reckoned to be an extraction of the crême de la crême of the mature generation of the university science.
Ja et meie ridadesse on koondunud valdavalt just ülikoolides töötavad ja seal töötanud teadlased, siis võib Akadeemiat õigustatult vaadata kui väljavõtet ülikooliteaduse küpse põlvkonna tippesindusest.
That crême de la crême have, in their turn set out in their path of researcher starting from the rung of senior laboratory assistant, instructor, lecturer or the like, in the lower end of the academic hierarchy.
See tippesindus on omakorda alanud oma teadlasteed vanemlaborandi, assistendi, lektori või muusuguse nimega pulgalt akadeemilise ametiredeli alumises otsas.
The Academy “does not worry” about its relations with the universities also for the reason that our deepest motives overlap – to stand up for the future of the research in Estonia.
Akadeemia “ei muretse” suhete üle ülikoolidega ka põhjusel, et meie kõige sügavamad eesmärgid kattuvad – seista hea Eesti teaduse tuleviku eest.
The Academy has done, is doing and will do its best in order to drive home the need for and attribute value to research based education.
Akadeemia on teinud, teeb ja saab tegema oma parima, et teadvustada ja tähtsustada teaduspõhist õpet.
Nevertheless, the Academy as organisation assuredly has opportunities gone unused, to tighten the relations with the daily routine of the university life.
Samas on Akadeemial kui organisatsioonil kindlasti kasutamata võimalusi suhete tihendamiseks ülikoolielu igapäevase tegelikkusega.
Exactly the same also pertains to other research institutions.
Täpselt sama kehtib ka teiste teadusautuste kohta.