natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cornelius Theodor HASSELBLATT (Netherlands), born 17.08.1960, elected 2015, literature and culture.
Cornelius Theodor HASSELBLATT (Holland), sünd 17.08.1960, valitud 2015, kirjandus ja kultuur.
Freelance scholar of Finno-Ugric languages and culture (2015).
Vabakutseline fennougrist (2015).
Boslaan 7a, 9801 HD Zuidhorn, NETHERLANDS, cornelius@hasselblatt.com.
Boslaan 7a, 9801 HD Zuidhorn, Netherlands, cornelius@hasselblatt.com.
Professor emeritus, Uppsala University (1994).
Uppsala ülikool, emeriitprofessor (1994).
Norra Rudbecksgatan 13, SE-75236 Uppsala, SWEDEN, Tel: +46 18 501 123.
N Rudbecksgatan 13, SE-75236 Uppsala, SWEDEN, tel +46 18 501 123.
Professor emeritus, Uppsala University (2001).
Uppsala ülikool, emeriitprofessor (2001).
Ülo LANGEL (Sweden/ Estonia), born 2.03.1951, elected 2015, neurochemistry.
Ülo LANGEL (Rootsi/Eesti), sünd 2.03.1951, valitud 2015, neurokeemia.
Professor of Neurochemistry and Molecular Neurobiology, Stockholm University (2001), Professor of Biotechnology, University of Tartu (2007); Department of Biochemistry and Biophysics, Stockholm University, S.Arrheniusv.
Stockholmi ülikool, neurokeemia ja molekulaarse neurobioloogia professor (2001), Tartu ülikool, molekulaarse biotehnoloogia professor (2007).
16B, room C466, S-106 91 Stockholm, Sweden, Tel: +46 8161 793, Fax: +46 8161 371, Ulo.Langel@dbb.su.se.
16B, room C466, S-106 91 Stockholm, SWEDEN, tel +46 8 161 793, faks +46 8 161 371, Ulo.Langel@dbb.su.se.
Harmaapaadentie 5A, FI-00930 Helsinki, FINLAND, Tel: +358 40 586 6752, pekka.mannisto@helsinki.fi, pekka.mannisto@ fimnet.fi.
Harmaapaadentie 5A, FI-00930 Helsinki, FINLAND, tel +358 40 5866752, pekka.mannisto@ helsinki.fi, pekka.mannisto@fimnet.fi.
Jaak PEETRE (Sweden), born 29.07.1935, elected 2008, mathematics.
Jaak PEETRE (Rootsi), sünd 29.07.1935, valitud 2008, matemaatika.
Michael Godfrey RODD (UK), born 21.06.1946, elected 1995, process control and infotechnology.
Michael Godfrey RODD (Ühendkuningriik), sünd 21.06.1946, valitud 1995, protsessijuhtimine ja infotehnoloogia.
President, Humboldt Foundation (2008-2017); Professor, Technical University of Berlin (1978).
Humboldti fond, president (2008−2017); Berliini tehnikaülikool, professor (1978).
Juni 135, D-10623 Berlin, GERMANY, Tel: +49 30 3142 3483, Fax: +49 30 3142 1102, helmut.schwarz@tu-berlin.de.
Juni 135, D-10623 Berlin, GERMANY, tel +49 30 3142 3483, faks +49 30 3142 1102, helmut.schwarz@tu-berlin.de.
Gábor Stépán (Hungary), born 13.12.1953, elected 2017, applied mechanics.
Gábor STÉPÁN (Ungari), sünd 13.12.1953, valitud 2017, rakendusmehaanika.
Chaiman of Senate, Latvian Academy of Sciences (2004).
Läti Teaduste Akadeemia, senati esimees (2004).
Professor emeritus, University of Helsinki (1994), Academician, Academy of Finland (2004).
Helsinki ülikool, emeriitprofessor (1994), Soome Akadeemia akadeemik (2004).
Professor emeritus, Massachusetts Institute of Technology (2010).
Massachusettsi tehnoloogiainstituut, emeriitprofessor (2010).
Professor emeritus, University of Toronto (1992).
Toronto ülikool, emeriitprofessor (1992).
45 Baby Point Crescent, Toronto, Ontario M6S 2B7, CANADA, Tel: +1 416 762 3736, tulving@psych.utoronto.ca.
45 Baby Point Crescent, Toronto, Ontario M6S 2B7, CANADA, tel +1 416 762 3736, tulving@psych.utoronto.ca.
Esko UKKONEN (Finland), born 26.01.1950, elected 2015, computer science.
Esko UKKONEN (Soome), sünd 26.01.1950, valitud 2015, arvutiteadus.
Jaan VALSINER (Denmark), born 29.06.1951, elected 2017, psychology.
Jaan VALSINER (Taani), sünd 29.06.1951, valitud 2017, psühholoogia.
In 2017 the journals were issued in the following volume:
2017. aastal ilmusid ajakirjad järgmises mahus:
Total volume in pages
Kogumaht lehe­ külgedes
Full texts of articles that have appeared in all journals since 2006, also information on journals are freely available on the Publishers’ website www.kirj.ee.
Alates 2006. aastast on kõigi ilmunud ajakirjade artiklite täistekstid koos informatsiooniga ajakirjade kohta vabalt kättesaadavad kirjastuse kodulehel www.kirj.ee.
The Publishers produce the following electronic versions of the articles: pdf-files, sgml-files of two types, xml-files of three types and a special file for the electronic library C.E.E.O.L.
Nende portaalide jaoks toodab ja kannab neile kirjastus artiklite järgmised elektroonilised versioonid: pdf-failid, kaht tüüpi sgml-failid, kolme tüüpi xml-failid ja spetsiaalse faili elektroonilise raamatukogu C.E.E.O.L. jaoks.
Articles of earlier vintages of our journals have been digitised and uploaded in Internet through mediation of Google.
Ajakirjade varasemate aastakäikude tekstid on Google’i vahendusel digiteeritud ja üles pandud.
Academic Library of Tallinn University has digitised the publications of the Estonian Academy of Sciences of the period 1945-1991.
Tallinna ülikooli akadeemiline raamatukogu on digiteerinud Eesti Teaduste Akadeemia väljaanded aastaist 1945–1991.
All digitised issues are publicly available in the Web.
Kõik digiteeritud väljaanded on avalikult internetis kättesaadavad.
All scientific articles of the journals have been supplied with the doi-indexes (Digital Object Identifiers).
Kõigi ajakirjade teadusartiklitele on pandud doi-indeksid (Digital Object Identifier).
Such availability of full texts increases readership and rate of citation.
Selline täistekstide kättesaadavuse paljusus loob paremad võimalused artiklitega tutvumiseks, suurendab loetavust ja tsiteeritavust.
The articles published in journals are reflected in scores of international re-view journals, scientific websites and databases.
Ajakirjades avaldatud artikleid kajastavad kümned rahvusvahelised referatiivajakirjad, teadusveebid ja andmebaasid.
Here are some most authoritative ones.
Allpool mõned autoriteetsemad.
All seven journals issued by the Publishers have been included in Elsevier BV Bibliographic Database SCOPUS® that is used in many countries as the benchmark of efficiency of research.
Kõik kirjastuse välja antavad ajakirjad on lisatud paljudes riikides teadustöö produktiivsuse mõõdikuna kasutatavasse kirjastuse Elsevier BV hallatavasse andmebaasi SCOPUS®.
Six journals are reflected in the database of Thomson Reuters Web of Science® Core Collection that is often used as the basic source of bibliometric information for research evaluation:
Sageli teaduse hindamisel bibliomeetrilise informatsiooni alusena kasutatavas andmebaasis Thomson Reuters Web of Science® Core Collection on kajastatud kuus ajakirja:
Guest editors: Ergo Nõmmiste, Marco Kirm and Toomas Plank.
Külalistoimetajad Ergo Nõmmiste, Marco Kirm ja Toomas Plank.
The number of authors totalled 527, of whom 169 were Estonian authors and 358 foreign authors.
Autoreid oli kokku 527, neist Eesti autoreid 169 ja välismaalt 358.
Since the majority of authors of this journal are linguists of Russia’s Finno-Ugric peoples, the prevalence of the Russian language is natural.
Et ajakirja autoritest moodustavad suure osa Venemaa soome-ugri rahvaste keeleteadlased, on vene keele määr täiesti loomulik.
Articles of Acta Historica Tallinnensia appear either in Estonian (with comprehensive summaries in English) or in another language (with summaries in Estonian).
Acta Historica Tallinnensia ilmub nii eesti kui võõrkeeles, põhjalike ingliskeelsete kokkuvõtetega ja vastupidi, võõrkeelsed põhjalike eestikeelsete kokkuvõtetega.
Emakeele Seltsi aastaraamat 61 (The Yearbook of the Estonian Mother Tongue Society), Editor-in-Chief Mati Erelt.
Emakeele Seltsi aastaraamat 61 (The Yearbook of the Estonian Mother Tongue Society), peatoimetaja Mati Erelt.
Format 143 x 215, volume 312 pp., hard cover.
Formaat 143 x 215, 312 lk, kõva köide.
Full text of the book is also available on the Publishers’ website
Nimetatud raamatu täistekstid on kirjastuse kodulehel ka elektrooniliselt kättesaadavad.
Estnische retrospective Nationalbibliographie.
Estnische retrospective Nationalbibliog- raphie.
Eesti raamat välismaal 1944-2010 (1).
Eesti raamat välismaal 1944–2010 (1).
Estonian Books Abroad 1944-2010 (1).
Estonian Books Abroad 1944–2010 (1).
Das Estnische Buch im Ausland 1944-2010 (1), compiled by Anne Valmas †.
Das Estnische Buch im Ausland 1944–2010 (1), koostaja Anne Valmas †.
Format 168 x 240, volume 650 pp., hard cover.
Formaat 168 x 240, 650 lk, kõva köide.
Das Estnische Buch im Ausland 1944-2010 (2), compiled by Anne Valmas †.
Das Estnische Buch im Ausland 1944–2010 (2), koostaja Anne Valmas †.
Varjust valgusesse: Erihoiust väliseesti kirjanduse keskuseks (1974- 2017).
Varjust valgusesse: Erihoiust väliseesti kirjanduse keskuseks (1974– 2017).
Author Anne Valmas †.
Autor Anne Valmas †.
Format 168 x 240, 48 pp., paperback.
Formaat 168 x 240, 48 lk, paberköide.
Founded in 1993 (the Affiliate Museum in Nõmme, formerly named the Friedebert Tuglas House Museum, was founded in 1971)
Asutatud 1993. aastal (muuseumiosakond Nõmmel, endise nimetusega Friedebert Tuglase majamuuseum, asutatud 1971. aastal).
Personnel: 17, including 12 researchers
Töötajaid: 17, neist 12 teadustöötajat.
Address: Roosikrantsi 6, 10119 Tallinn, ESTONIA utkk@utkk.ee, www.utkk.ee
Aadress: Roosikrantsi 6, 10119 Tallinn, utkk@utkk.ee
Under and Tuglas Literature Centre of the Estonian Academy of Sciences (Literature Centre) is an institution of research and development of the Estonian Academy of Sciences.
Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase kirjanduskeskus (UTKK, edaspidi kirjanduskeskus) on akadeemia teadus- ja arendusasutus.
Its mission is to study Estonian literary culture from the historical and theoretical perspective, within the context of the historically multilingual Baltic literary space and world literature, as well as to promote cultural and literary thought in line with global modern trends (discourse analysis, rhetorical and narratological models of culture, postcolonial theory and the theory of cultural transfer, the ‘entangled history’ approach, memory and gender studies).
Kirjanduskeskuse põhiülesanne on eestikeelse kirjakultuuri uurimine ajaloolises ja teoreetilises plaanis, nii ajalooliselt mitmekeelse Baltikumi kirjaruumi kui ka maailmakirjanduse kontekstis, samuti kirjandus- ja kultuurimõtte arendamine tihedas seoses uute suundumustega maailmas (diskursianalüüs, kultuuri retoorilis-narratoloogilised mudelid, postkoloniaalne ja kultuuriülekannete teooria, „põimunud ajalugude” käsitus, mälu- ja soouuringud).
In addition to fiction and theatrical texts, the Centre’s research covers numerous formats of historiographical, philosophical, publicistic and scholarly expression in the Estonian and German languages to the extent that they used to play a decisive role in the Baltic literary space in earlier times, together with the texts that proved to be important within the European history of ideas and have influenced mentality on a wider scale as well as locally, in the Baltic States.
Ilukirjanduse ja teatritekstide kõrval on vaatluse all historiograafilise, filosoofilise, publitsistliku ja teadusliku eneseväljenduse mitmesugused eesti- ja saksakeelsed vormid, niivõrd kui need on varasematel aegadel mänginud Balti kirjaruumis otsustavat rolli, samuti Euroopa ideedeajaloos oluliseks kujunenud tekstid, mis on mõjutanud mõtlemise käiku nii laiemas ulatuses kui ka kitsamalt Baltimaades.
Within the scope of theoretical background research, the Pan-European history of certain underlying concepts and mindsets is studied (tradition of antithetic thinking, concept of infinity, decadence, soliloquy-style writing, grotesque).
Teoreetiliste taustauuringute raames vaadeldaksegi mõnede alusmõistete ja mõttemallide ajalugu kogu Euroopas (antiteetilise mõtlemise traditsioon, lõpmatuse mõiste, dekadents, minakirjutus, grotesk).
Within its development activities, the Literature Centre publishes original studies and source materials of Estonian national literature and written word in Humanities, maintains a collection of books and art of historical value, and organises conferences, exhibitions and other events of cultural importance.
Arendustegevuse käigus kirjastatakse algupäraseid uurimusi ning eesti rahvuskirjanduse ja humanitaarse kirjasõna allikmaterjale, hooldatakse ajaloolise väärtusega raamatu- ja kunstikogu, korraldatakse konverentse, näitusi ja üldkultuuriliselt tähtsaid üritusi.
Within the scope of the research topic, the Literature Centre is studying the emergence and development of Estonian literary culture, which is viewed as a historically entangled process involving national, status-related, cultural, colonial and other stimuli for action (histoire croisée), in which various criss-cross patterns, resistances and inertias play a significant role.
Teadusteema raames uuritakse Eesti kirjakultuuri teket ja arengut, mida vaadeldakse rahvuslike, seisuslike, kultuuriliste, koloniaalsete jt tegutsemisajendite ajalooliselt põimunud protsessina (histoire croisée), kus olulist osa mängivad mitmesugused ristandvormid, vastasseisud ja pidurdused.
Modernity is viewed as a way of life formed in a tense relationship with national aspirations and emphasising emancipation, which highlighted the decadent, the nouveau riche, the artist and other symbolic figures; tropes related to the above (autonomy, time, infinity) are also addressed.
Modernsust käsitletakse kui rahvuslike püüdlustega pingelises vahekorras kujunenud ja emantsipeerumist rõhutavat elulaadi, mis tõi esile dekadendi, tõusiku, kunstniku jt märgilised kujud; vaadeldakse ka sellega seotud mõttefiguure (autonoomia, aeg, lõpmatus).
Post-Soviet fiction, theatre and cinema are studied as factors of the memory culture of recent history.
Postsovetlikku ilukirjandust, teatrit ja filmi uuritakse kui lähiajaloo mälukultuuri faktorit.
The single humanist written corpus of North-Eastern Europe to have preserved in greater volume is the basis for studying the development of written legal argumentation and its reception in court procedures and private relationships of the early modern period; the reception of antiquity in its diversity; humanist education models; confessional and military conflicts in the region; and social networking patterns among leading European humanists.
Ainsa Kirde-Euroopast mahukana säilinud humanistliku kirjakorpuse põhjal uuritakse kirjaliku õigusliku argumentatsiooni arengut ja selle retseptsiooni varauusaegses kohtuprotsessis ja erasuhetes, antiigiretseptsiooni selle mitmekesisuses, humanistlikke haridusmudeleid, konfessionaalseid ja sõjalisi konflikte regioonis ning sotsiaalvõrgustikke Euroopa juhtivate humanistidega.
The Museum Department of Literature Centre continued the implementation of the research project ‘Intellectual legacy of Friedebert Tuglas, Marie Under, Artur Adson and their fellow thinkers in the spatial-temporal context’ (2014-2018, Project Leader Elle-Mari Talivee) within the national programme ‘Estonian Language and Cultural Memory II’.
Kirjanduskeskuse muuseumiosakonnas jätkati riikliku programmi „Eesti keel ja kultuurimälu II” teadusprojekti „Friedebert Tuglase, Marie Underi, Artur Adsoni ja nende kaasteeliste vaimne pärand ajalis-ruumilises kontekstis” (2014–2018, projektijuht Elle-Mari Talivee) ellu viimist.
The project aims to transfer the heritage of the Tuglases, Under and Adson, which is at the Literature Centre’s disposal, as a historical and cultural legacy of the Estonian nation to the general public by means of the preparation and printing of academically edited publications, organisation of art exhibitions, conferences, seminars and cultural events as well as the work of museum educators.
Projekti eesmärk on kirjanduskeskuse valduses oleva Tuglaste ning Underi ja Adsoni pärandvara kui eesti rahva ajaloolise kultuuripärandi vahendamine avalikkusele teaduslikult toimetatud väljaannete ettevalmistamise ja kirjastamise, kunstinäituste, konverentside, seminaride, kultuuriürituste korraldamise ning muuseumipedagoogilise töö kaudu.
The project implies the organisation of international science events and exhibitions to introduce the Literature Centre’s collections as well as the improvement of the conditions of use of the collections and their availability to both Estonian universities and researchers and the international research community alike.
Projekti raames korraldatakse rahvusvahelisi teadusüritusi ja näitusi kirjanduskeskuse kogude tutvustamiseks, samuti parendatakse kogude kasutustingimusi ja kättesaadavust nii Eesti ülikoolidele ja uurijatele kui ka rahvusvahelisele teadlaskonnale.
In 2017, we focused on digitisation (the description of digital collection was performed by Kri Marie Vaik, Ilona Rosenvald and Urve Sulg).
2017. aastal olid fookuses digiteerimistööd (digikogu kirjeldamisega tegelesid Kri Marie Vaik, Ilona Rosenvald ja Urve Sulg).
Digital copies were created in collaboration with the Digitisation Centre of the Academic Library of Tallinn University, which digitised 7,766 photographs and post cards from the collections of Tuglas, Under, Adson and Reets, and 11,105 pages of manuscripts and clippings from the collections of F. Tuglas and P. Reets.
Digikoopiad valmisid suures osas koostöös Tallinna ülikooli akadeemilise raamatukogu säilitus- ja digi- teerimiskeskusega, kus digiteeriti 7766 fotot ja postkaarti Tuglase, Underi ja Adsoni ning Reetsi kogudest ja 11 105 lehekülge käsikirju ja lõigendeid Tuglase ja Reetsi kogudest.
The Literature Centre issued several important scholarly publications in 2017.
2017. aastal ilmus kirjanduskeskuselt mitmeid olulisi teaduspublikatsioone.
The Centre’s employees published a total of 29 research articles in Estonian and 18 articles in other languages.
Kokku avaldasid kirjanduskeskuse töötajad 29 eesti- ja 18 võõrkeelset teadusartiklit.
A total of 22 research reviews, abstracts and other short writings were published.
Uurimuslikke arvustusi, teese ja muid lühikirjutisi avaldati 22 korral.
Estonian Decadent Art (compiled by Mirjam Hinrikus, Lola Annabel Kass and Liis Pählapuu), which addresses the searches of creators in the early 20th century and their reactions to the modernising world (article by M. Hinrikus, preface by J. Undusk).
Estonian Decadent Art” (koostajad Mirjam Hinrikus, Lola Annabel Kass, Liis Pählapuu), mis käsitleb 20. sajandi alguse loojaskonna otsinguid ja reaktsioone moderniseeruvale maailmale (artikkel Hinrikuselt, saatesõna Jaan Unduskilt).
Cities in fiction are also addressed in the publication Literary Second Cities issued by Palgrave Macmillan, in which E.-M.
Kirjanduslike linnade teemat käsitletakse ka kirjastuse Palgrave Macmillan kogumikus
Talivee’s chapter Narva: A Literary Border Town focuses on how the border town destroyed in the war is depicted in Soviet time and present-day Estonian prose and it draws comparisons with the artistic language of architecture.
„Literary Second Cities”, kus Talivee peatükk „Narva: A Literary Border Town” keskendub sõjas hävitatud piirilinna kujutamisele nii Nõukogude ajal kui ka tänapäeva eesti proosas ning toob võrdlusi arhitektuuri kujundikeelega.
The same publishing house also published the volume Food Culture and Politics in the Baltic States (edited by Diana Mincyte and Ulrike Plath); in the article Exploring Modern Foodways: History, Nature and Culture in the Baltic States D. Mincyte and U. Plath study the food culture of the Baltic States in its temporal, spatial and cultural diversity.
Sama kirjastuse väljaandena ilmus ka kogumik „Food Culture and Politics in the Baltic States” (toimetajad Diana Mincyte, Ulrike Plath), mille artiklis „Exploring Modern Foodways: History, Nature and Culture in the Baltic States” uurivad Mincyte ja Plath Baltimaade toidukultuuri selle ajalises, ruumilises ja kultuurilises mitmekesisuses.
2017 also saw the publication of a range of high-quality research articles by Literature Centre employees on the early written word.
Kirjanduskeskuse töötajatelt ilmus 2017. aastal ka rida kõrgetasemelisi varasemat kirjasõna käsitlevaid teadusartikleid.
For instance, the publication Kulturwirkungen der Reformation in den Metropolen des Ostseeraums issued by W. de Gruyter contains K. Viiding’s article Das Verhältnis der Reformation und des Humanismus in Est- und Livland im
Näiteks kirjastuse W. de Gruyter välja antud kogumikus „Kulturwirkungen der Reformation in den Metropolen des Ostseeraums” ilmus Kristi Viidingu artikkel „Das Verhältnis der Reformation und des Humanismus in Est- und Livland im
Jahrhundert, which analyses the relationship between Humanism and the Reformation.
Jahrhundert”, milles analüüsitakse humanismi ja reformatsiooni suhteid.
In his article Die Geburt der estnischen Poetik aus der deutschen (published by Winter publishing hose in the volume Baltisch-deutsche Kulturbeziehungen vom 16. bis 19.
Martin Klöker püstitas oma artiklis „Die Geburt der estnischen Poetik aus der deutschen” (ilmus kirjastuse Winter kogumikus „Baltisch-deutsche Kulturbeziehungen vom 16. bis 19.
The year also saw numerous articles on history and remembering for those who read in Estonian.
Samuti oli aasta rikas eestikeelsele lugejale mõeldud ajalugu ja mäletamist käsitlevate artiklite poolest.
Lennart Meri’s “Silverwhite” in the magazine Looming.
Lennart Meri „Hõbevalge”” Loomingus.
In three issues of the historical culture magazine Tuna, Jaan Undusk published the annotated correspondence of Jaan Kross with Alma Vaarman and Huko Lumet exchanged in 1951-1954, during the writer’s Siberian settlement years, which became the first ever publication of the letters of Kross.
Jaan Undusk avaldas Tuna kolmes numbris Jaan Krossi kommenteeritud kirjavahetuse Alma Vaarmani ja Huko Lumetiga tema Siberi asumisaastaist 1951–1954, mis on üldse esimene Krossi kirjade publikatsioon.
The field of drama and theatre saw the publication of Piret Kruuspere’s article Estonian drama and theatre as media of cultural memory; Aare Pilv commented on a selection of Ingeborg Bachmann’s poetry in Akadeemia as well as Sergei Zavyalov’s poem Soviet Cantatas in Vikerkaar
Draama- ja teatrivaldkonnast ilmus Piret Kruusperel artikkel „Eesti näitekirjandus ja teater kultuurimälu meediumidena”, Aare Pilv kommenteeris Ingeborg Bachmanni luulevalikut Akadeemias ja Sergei Zavjalovi poeemi „Nõukogude kantaadid” Vikerkaares.
In 2017, the Literature Centre organised a number of scientific events of international significance.
Kirjanduskeskus korraldas 2017. aastal mitmeid rahvusvaheliselt olulisi teadusüritusi.
The winter school ‘New natures, entangled cultures: perspectives in environmental humanities’ (main organisers U. Plath and M. Tamm), which focused on the understanding of environmental humanities and the entangled relationships of nature and culture, was held on 23-27 January in collaboration with the School of Humanities of Tallinn University, the Centre for Environmental History, the Art Museum of Estonia and the Rachel Carson Center for Environment and Society.
23.–27. jaanuaril viidi koos Tallinna ülikooli humanitaarteaduste instituudi, keskkonnaajaloo keskuse, Eesti kunstimuuseumi ja Rachel Carsoni keskusega läbi talvekool „New natures, entangled cultures: perspectives in environmental humanities” (peakorraldajad Ulrike Plath ja Marek Tamm), mis keskendus keskkonnahumanitaaria mõtestamisele ning kultuuri ja looduse põimunud vahekordadele.
The symposium featured a discussion on the ethical and political issues of the use and misuse of aesthetical, political and intermedial memory forms.
Sümpoosionil arutleti esteetiliste, poliitiliste ja intermediaalsete mäletamispraktikate kasutamise ja ärakasutamise eetiliste ja poliitiliste probleemide üle.
The Literature Centre published a volume of abstracts of presentations made during the conference.
Konverentsi ettekannete põhjal andis kirjanduskeskus välja teesikogumiku.
In addition to keynote speakers Stefan Helgesson from Stockholm University and Kevin Platt from University of Pennsylvania, the two-day conference featured presentations given by close to 20 Estonian and foreign researchers.
Lisaks peaesinejatele Stefan Helgessonile Stockholmi ülikoolist ja Kevin Plattile Pennsylvania ülikoolist esinesid kahepäevasel konverentsil ettekannetega ligi 20 teadlast Eestist ja välismaalt.